Красилівський районний суд Хмельницької області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 677/1172/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.09.2025 м.Красилів

Суддя Красилівського районного суду Хмельницької області Васільєв С.В.,

за участю секретаря судового засідання Шимкової Т.М.,

представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності адвоката Киричука С.В.,

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли із Тернопільського відділу адміністрування підприємств Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , головний бухгалтер ТОВ «КАЗ», вчинила правопорушення порядку утримання та перерахування податку на доходи фізичних осіб і подання відомостей про виплачені доходи, а саме порушення вимог ст.168, п.176.2 ст. 176 розділу IV, п.п. 26.10 п.26, п.п. 38.9 п.38, п.16-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI із змінами та доповненнями, внаслідок чого подано податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма №4ДФ) за II квартал 2024 з недостовірними відомостями або помилками про суми нарахованого та виплаченого доходу, суму нарахованого та перерахованого податку на доходи фізичних осіб та військового збору та подано уточнюючий розрахунок, згідно якого збільшено податкові зобов`язання по ПДФО на 29415,96 гри. і військовому збору на 2451,33 грн, по фізичній особі по ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації на момент виплати: АДРЕСА_2 (місцезнаходженням або місцем проживання яких є ТОТ).

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Киричук С.В. зазначив, що ОСОБА_1 свою вину у вчинені інкримінованого правопорушення не визнає. Вказує, що згідно з інформацією з державних реєстрів, ОСОБА_2 здійснюється підприємницька діяльність на підконтрольній Україні території. Вказані заперечення із підтверджуючими документами було направлено до Тернопільського відділу адміністрування підприємств Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, проте дане пояснення не було взято до уваги, як результат - по відношенню до ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення.

Також вказав, що Тернопільський відділ адміністрування підприємств Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків не надав докази того, що ФОП ОСОБА_2 на момент здійснення виплати був зареєстрований на непідконтрольній Україні території.

У додаткових поясненнях також зазначив, що подання уточненого розрахунку не може вважатися вчиненням правопорушення, передбаченого ч. 1, ст. 163-4 КУпАП, оскільки безпосередньо такого складу правопорушення конструкція диспозиції ч. 1 ст. 163-4 не містить.

В протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, з яких джерел податковим органом бралася інформація щодо місця знаходження або місця проживання ОСОБА_2 , а саме за адресою - АДРЕСА_2 . Адже до акту камеральної перевірки таких доказів не надано.

Водночас, вказав також на те, що якщо суд дійде висновку про наявність порушення, просить закрити провадження у справі через сплив строків накладення адміністративного стягнення.

Постановою від 16.07.2025 задоволено клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Киричука С.В.

Залучено Тернопільський відділ адміністрування підприємств Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків для участі в якості сторони обвинувачення у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст.163-4 КУпАП. Зобов`язано Тернопільський відділ адміністрування підприємств Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надати копії доказів.

Представник Тернопільського відділу адміністрування підприємств Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надіслав пояснення, в яких вказав на обґрунтованість складеного протоколу, враховуючи самостійне подання платником податків уточнюючого розрахунку, що призвело до збільшення суми податкових зобов`язань, що свідчить про порушення (відповідних утримань обов`язкових платежів) при виплаті суми нарахованого та виплаченого доходу (оскільки, відповідно, у основній декларації були занижені складові).

В зв`язку з внесеними уточненнями, що призвели до збільшення сплати податків та зборів, було проведено камеральну перевірку.

Додатково вказує, що у відповідності до реєстраційних даних ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на момент виплати перебував на обліку в ГУ ДПС у Донецькій області, Східна державна податкова інспекцій (Київський район м. Донецьк), а 25.03.2025 перейшов на облік в ГУ ДПС у Київськії області, Бучанська ДПІ в зв`язку із зміною податкової адреси на АДРЕСА_3 . Також зазначає, що ФОП ОСОБА_2 самостійно подано 28.01.2025 до ГУ ДПС у Донецькій області. Східна державна податкова інспекція (Київський район м. Донецьк) податкову декларацію платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця за 2024 рік (реєстраційний номер № ), у якій зазначено податкову адресу - АДРЕСА_2 ,а.

Заслухавши учасника та розглянувши адміністративні матеріали, приходжу до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.163-4 КпАП України неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян, тягне за собою попередження або накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій, а також на громадян - суб`єктів підприємницької діяльності у розмірі від двох до трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до 51.1 Податкового кодексу України (далі - ПК України, в редакції на час подання основного розрахунку) платники податків, у тому числі податкові агенти, платники єдиного внеску, зобов`язані подавати контролюючим органам у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, з розбивкою по місяцях звітного кварталу.

Згідно із п.75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до п.75.1.1 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути: своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків); своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно п.86.2 ст.86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Положеннями ст. 109 ПК України передбачено, що податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п.п. «б» п.176.2 ст.176 ПК України особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, зобов`язані подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу податковий розрахунок суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку до контролюючого органу за місцем свого розташування. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку податковим агентом протягом звітного періоду. Запровадження інших форм звітності з зазначених питань не допускається.

Отже, вказаними нормами встановлено обов`язок платника податку, у строки, встановлені ПК України, подавати податковий розрахунок суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку, до контролюючого органу.

Відповідно до п. 86.7 ст. 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому пп. 78.1.5 п. 78.1 ст. 78 Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акту перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 Кодексу (п. п. 86.7.1 п.86.7 ст. 86 Кодексу).

Таким чином, висловлюючи свою незгоду із результатами перевірки, особою слід навести відомості, які б їх спростовували, та надати відповідні докази.

Податковим законодавством України передбачено дворівневу процедуру оскарження рішень податкового органу (в адміністративному та судовому порядку) та поширено презумпцію невинуватості на процедуру оскарження.

Так, 10.04.2025 ТОВ «КРАСИЛІВСЬКИЙ АГРЕГАТНИЙ ЗАВОД» подано уточнюючий податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за травень місяць 2024 року, яким внесено зміни щодо нарахованого та перерахованого податку на доходи фізичних осіб та військового збору по ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

В зв`язку з внесеними уточненнями, що призвели до збільшення сплати податків та зборів, проведено камеральну перевірку (за результатами якої складено акт від 08.05.2025 №173/33-00- 51/14307831).

Згідно висновку акту перевірки, перевіркою встановлено, що посадовими особами ТОВ Красилівський агрегатний завод (код за ), в порушення вимог ст.168, п.176.2 ст. 176 розділу IV, п. 16-1, 26.10 та 38.9 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI із змінами та доповненнями та розділу IV Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 №4 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 15.12.2020 №773) зі змінами і доповненнями, подано податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма №4ДФ) за ІІ квартал 2024 з недостовірними відомостями або помилками про суми нарахованого та виплаченого доходу, суму нарахованого та перерахованого податку на доходи фізичних осіб та військового збору, що призвело до збільшення податкового зобов`язання по ПДФО на 29415,96 грн. та військовому збору на 2451,33 грн. по фізичній особі по ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації на момент виплати: АДРЕСА_2 ).

Згідно акту перевірки, основна звітність була подана 08.08.2024, уточнюючий розрахунок 10.04.2025.

Слід зауважити, що матеріали справи не містять інформації про те, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, скористалася вищезазначеною процедурою і подавала будь-які заперечення, додаткові документи, пояснення в строк передбачений п. 86.7 ст. 86 ПК України, чи оскаржувала рішення податкового органу.

Долучена до матеріалів копія пояснень головного бухгалтера датована 24.06.2025 (як відповідь на повідомлення про запрошення з питань складення та підписання протоколу), тоді як акт перевірки складено 08.05.2025 та того ж дня направлено адресату (отримано 14.05.2025), а протокол про адміністративне правопорушення був складений 24.06.2025.

Крім того, згідно п.54.1-54.2 ст.54 ПК України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Грошове зобов`язання щодо суми податкових зобов`язань з податку, що підлягає утриманню та сплаті (перерахуванню) до бюджету в разі нарахування/виплати доходу на користь платника податку - фізичної особи, вважається узгодженим податковим агентом або платником податку, який отримує доходи не від податкового агента, в момент виникнення податкового зобов`язання, який визначається за календарною датою, встановленою розділом IV цього Кодексу для граничного строку сплати податку до відповідного бюджету.

Предметом розгляду даної справи не є підставність чи обгрунтованість подання уточнюючого розрахунку.

Крім того, сума грошового зобов`язання, вказана в уточнюючому розрахунку, вважається узгодженою.

Згідно акту перевірки, встановлено факт подання недостовірних відомостей у основній звітності, подання у подальшому уточнюючого розрахунку, що призвело до збільшення податкового зобов`язання по ПДФО на 29415,96 грн. та військовому збору на 2451,33 грн. при виплаті фізичній особі доходів.

Таким чином, факт вчинення правопорушення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення №108/33-00-51/14307831 від 24.06.2025, Актом про результати камеральної перевірки з питань достовірності відображення ТОВ "Красилівський агрегатний завод" (код за ) даних в Податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за ІІ квартал 2024 та поданих до нього уточнюючих податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (від 08.05.2025 №173/33-00-51/14307831).

Беручи до уваги вищезазначене, приходжу до висновку, що в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, наявний склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.1 ст.163-4 КпАП України, оскільки кваліфікація дій правопорушника правильна, її вина доведена дослідженими доказами. Тому вона є винуватою у вчиненні такого порушення.

Однак провадження у справі слід закрити у зв`язку з закінченням строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Відповідно до вимог ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Датою виявлення порушення слід рахувати 08.05.2025 - дату складення акту про результати камеральної перевірки від 08.05.2025 №173/33-00-51/14307831.

З правового аналізу положень ст. 38 КУпАП можна дійти висновку, що її застосування можливе лише у випадку наявності вини особи у вчиненні правопорушення, адже у разі відсутності вини особи, провадження у справі підлягає припиненню на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП через відсутність події і складу адміністративного правопорушення, відтак така обставина, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення.

Окрім цього, із абзацу першого ст.247 КУпАП слідує, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Суд наголошує, що згідно вимог ст. 280 КУпАП, орган / посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд також звертає увагу, що стаття 284 КУПАП не містить обмежень при винесенні постанови про закриття справи встановити вину особи.

Більше того, законодавцем передбачено іншу підставу для закриття провадження у справі за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Головне, на думку суду, при вирішенні питання про закриття провадження у справі на підставі п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП і встановленні вини особи у вчинені адміністративного правопорушення, такій особі повинна бути забезпечена належна правова процедура по висловленню власної позиції, а судове рішення повинно бути мотивованим.

З наведеного слідує, що для закриття провадження по справі суд має встановити наявність чи відсутність ряду обставин, зокрема, факту вчинення правопорушення особою, що його вчинила, та її вини в цьому.

Тому встановлення такої обставини, чи винна особа у скоєнні правопорушення, за яким відкрите адміністратвине провадження, є необхідною передумовою для прийняття рішення про закриття провадження за п. 7ст. 247 КУпАП.

На підставі ч.1 ст.163-4 КпАП України та керуючись ст. ст. 23, 33, 38, 284, 287-289 КУпАП , -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-4 КУпАП України.

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-4 КпАП України закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Красилівський районний суд Хмельницької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя С. В. Васільєв