Справа № 589/3412/25
Провадження № 3/589/2327/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2025 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Прачук О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,

-про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 126 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу, 13 липня 2025 року о 21 год. 32 хв. в м. Шостка по вул. Свободи,51, водій ОСОБА_1 керував автомобілем Volkswagen, державний номер НОМЕР_2 , не маючи права на керування таким транспортним засобом, а саме: без посвідчення водія відповідної категорії «В», чим повторно протягом року порушив п.2.1. (а) Правил дорожнього руху та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 126 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, його представник адвокат Вернигора В.М. в судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, неодноразово надавав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку:

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄСПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співвставити їх з матеріалами судової справи.

Разом з тим, керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаному Рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ видно, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Суддею відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Разом з тим, адвокат Вернигора В.М. неодноразово надавав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із зайнятістю в розгляді іншої справи та надання часу для ознайомлення з матеріалами справи. Крім того, надсилав клопотання про призначення розгляду справи в режимі відеоконференції з Кролевецьким районним судом, за день до судового засідання, що унеможливлює завчасно забронювати зал для проведення конференції. При цьому, адвокат не був позбавлений вийти з власних пристроїв поза межами приміщення суду за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку.

За таких підстав суддя приходить до висновку про необхідність провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та його адвокати, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Тому приходжу до переконання, що неодноразові неявки в судове засідання сторони захисту та клопотання про відкладення є спрямованими на затягування судового розгляду справи та уникнення адміністративної відповідальності, оскільки адвокат достеменно обізнаний про закінчення строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами тощо.

Вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 126 ч.5 КУпАП підтверджується наданими суду доказами, які узгоджуються між собою, є достатніми та допустимими, в тому числі: даними, які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення серії ЕПР № 390696 від 13.07.2025 року, складеному відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 126 КУпАП; довідкою виданою Шосткинським РУП ГУНП в Сумській області, відповідно до якої ОСОБА_1 посвідчення водія не отримував; постановою Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області серії ЕНА № 4296201 від 18.03.2025, згідно якої ОСОБА_1 був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.126 КУпАП; та іншими матеріалами справи.

Дослідивши та оцінивши вищезазначені докази, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 винний у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП.

Накладаючи на особу, що вчинила правопорушення, адміністративне стягнення, суд бере до уваги характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини та положення санкції ч. 5 ст. 126 КУпАП, а тому суд вважає, що на ОСОБА_1 слід накласти стягнення у вигляді штрафу у розмірі двох тисяч чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортним засобом строком на 5 років.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір в розмірі і порядку, передбаченому Законом України «Про судовий збір».

На підставі викладеного та керуючись, ст. ст. 24, 40-1, 268, 279, 280, 283, 284 КУпАП, Законом України «Про судовий збір», суд,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двох тисяч чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 40 800 (сорок тисяч вісімсот) гривень, який стягнути на користь держави, перерахувавши вказані кошти за наступними реквізитами (отримувач коштів ГУК у Сумській обл./Сумська обл./21081300, код отримувача 37970404, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0018001, код платежу 21081300), з позбавленням права керування транспортним засобом строком на 5 років.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 грн 60 коп., перерахувавши вказані кошти за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у м. Києві /м. Київ/ 22030106, код за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача за МФО 899998, рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106; код ЄДРПОУ Шосткинського міськрайонного суду Сумської області: 26440765, пункт таблиці - 5, призначення платежу: 101; ; судовий збір стягнутий з ОСОБА_1 на користь держави за рішенням № 589/3412/25.

У відповідності із ст.307 та ч.2 ст.308 КУпАП штраф має бути сплачений правопорушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня отримання копії постанови про накладення штрафу, а у разі оскарження постанови -не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у вказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається в порядку примусового виконання та з правопорушника підлягає стягненню подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шосткинський міськрайонний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області О.В.Прачук