Справа № 375/1912/25
Провадження № 3/375/1240/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2025 року селище Рокитне Білоцерківського району Київської області

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Антипенко В.П.., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від батальйону № 2 полку ПП в м. Біла Церква та Білоцерківському районі Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за ст. 173, ст185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

06.08.2025 до Рокитнянського районного суду Київської області надійшли протоколи про адміністративне правопорушення:

-серії ВАД № 135052 від 28.07.2025 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП, справа № 375/1912/25 (провадження № 3/375/1240/25)

-серії ВАД № 135052 від 28.07.2025 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, справа № 375/1913/25 (провадження № 3/375/1241/25)

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Правила, встановлені ст. 36 КУпАП, допускають розгляд одним і тим же органом справ про адміністративні правопорушення відносно особи, яка вчинила кілька адміністративних правопорушень.

Пунктом 6 розділу ІІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 визначено, що у разі об`єднання судових справ (матеріалів кримінального провадження) в одну їй присвоюється єдиний унікальний номер тієї з об`єднаних справ (матеріалів), яка надійшла до суду першою.

Із урахуванням вищенаведеного та зважаючи на те, що два адміністративні протоколи складені відносно однієї особи за вчинення кількох адміністративних правопорушень та одночасно розглядаються в одному суді, то дані справи про адміністративні правопорушення підлягають об`єднанню в одне провадження.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату час та місце судового засідання повідомлявся шляхом направлення судової повістки рекомендованим листом, на адресу, яку він вказав під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, колопотаня про відкладення розгляду справи до суду не подав.

Щодо права на участь ОСОБА_1 під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 та ст. 185 КУпАП, суддя зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Суддя звертає увагу на те, що вказане положення міститься у статті КУпАП під назвою "Права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності".

З метою забезпечення права ОСОБА_1 на участь у судовдому засіданні йому було направлені судові повістки на ту адресу, яку він вказав під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Однак поштове відправлення № 096 було повернуто на адресу суду із відміткою "Адресат відсутній за вказаною адресою".

У зв`язку із відсутністю ОСОБА_1 за зазначеною ним адресою, суд не вбачає за можливе застосовувати до нього привід, оскільки іншого місця знаходження особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суду не відомо. А тому привід не дасть очікуваних результатів та буде не раціональним заходом примусу особи до реалізації її права на участь у судовдому засіданні.

Крім того, ОСОБА_1 достовірно знав, що справа буде розглядатися у Рокитнянському районному суді Київської області, але ходом її розгляду не цікавився, що свідчить про відсутність факту порушення його прав на участь у судовому засіданні.

За таких обставин, суддя здійснює розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини першої статті 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до статті 1 КУпАП одними із завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як зазначено в статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Ці дані встановлюються:

протоколом про адміністративне правопорушення;

поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Щодо ст. 173 КУпАП

Статтею 173 КУпАП передбачено, що відповідальність за вказане правопорушення наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 173 КУпАП встановлена матеріалами справи про адміністративне правопорушення, а саме:

протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 135052 від 28.07.2025, відповідно до якого 28.07.2025, о 16 годині 22 хвилині по АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою у бік працівників поліції, хапав за формений одяг, своєю поведінкою ображав порушував громадський порядок і спокій;

протоколом адміністративного затримання від 28.07.2025, зі змісту якого вбачається, що ОСОБА_1 було затримано у зв`язку із вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ст.178, 185 КУпАП;

відеозаписом зафіксованим із застосуванням нагрудної камери патрульного поліцейського, та записаною копією на СD-диск 3/4 у файлі clip-5, починаючи із 16-25-ї хвилини де зафіксовано факт виражання нецензурною лайкою у бік працівників поліції. На вимогу припинити ці дії ОСОБА_1 реагував.

За таких обставин суддя вважає доведеним факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Щодо ст. 185 КУпАП

Статтею 185 КУпАП передбачено, що відповідальність за вказане правопорушення наступає за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 185 КУпАП встановлена матеріалами справи про адміністративне правопорушення, а саме:

протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 135052, відповідно до якого 28.07.2025, о 16 годині 22 хвилині по вул. Кривина,30 у с. Ольшаниця Білоцерківського району Київської області, ОСОБА_1 не виконував законну вимогу працівника поліції про припинення правопорушення, яке полягало у виражанні нецензурною лайкою у громадському місці у бік працівників поліції;

відеозаписом зафіксованим із застосуванням нагрудної камери патрульного поліцейського, та записаною копією на СD-диск 3/4 у файлі clip-5, починаючи із 16-25-ї хвилини де зафіксовано факт виражання нецензурною лайкою у бік працівників поліції. На вимогу припинити ці дії ОСОБА_1 реагував.

За таких обставин суддя вважає доведеним факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Вказані докази отримані з дотриманням встановленого законом порядку та у передбачений законом спосіб. Відповідно відсутні будь-які сумніви у їх достовірності та істинності.

Наведені вище судом докази є належними та такими, що поза розумним сумнівом доводять наявність подій адміністративних правопорушень та вини ОСОБА_1 у їх вчиненні, а тому приймаються судом до уваги.

Вирішуючи питання про визначення виду і розміру адміністративного стягнення, яке слід застосувати до правопорушника, суддя дійшов до таких висновків.

Статтею 33 КУпАП передбачено, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Відповідно до ч.2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Найбільш серйозне правопорушення із числа вчинених ОСОБА_1 є правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП. Отже стягнення має бути накладено у межах санкції цієї частини статті.

Санкцією статті 185 КУпАП передбачено накладення стягнення у виді штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 згідно зі статтею 34 КУпАП, суддею не встановлено.

Обставин, що згідно зі статтею 35 КУпАП, обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за ст.185 КУпАП суддя вважає вчинення правопорушення в стані сп`яніння.

Враховуючи особу правопорушника, який неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності, ступінь його вини, а саме: умисне вчинення адміністративного правопорушення; наявність обтяжуючих відповідальність обставин, суддя вважає, що ОСОБА_1 має бути призначене покарання в межах санкції, передбаченої ст. 185 КУпАП України, а саме: у виді штрафу. На переконання судді саме таке покарання є найбільш доцільним та достатнім для виховання особи, її виправлення та запобігання вчиненню нових правопорушень, оскільки праця виховує особу правопорушника в дусі поваги до законів України та подальшої поведінки у суспільстві, і в більшій мірі є чинником запобігання вчиненню нових правопорушень. Застосування до правопорушника покарання у виді штрафу не сприятиме запобіганню вчинення ОСОБА_2 нових правопорушень, а адміністративний арешт є занадто суровим для нього покаранням.

У відповідності до вимог пункту 5 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника необхідно стягнути судовий збір, у розмірі 0,2% розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 605 гривень 60 копійок.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 8, 33, 36, 40-1, 126 ч. 3, 251-252, 268, 280, 283-284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя-

П О С Т А Н О В И В :

Об`єднати в одне провадження справи про адміністративні правопорушення № 375/1912/25 (провадження № 3/375/1240/25) та 375/1913/25 (провадження № 3/375/1241/25) відносно ОСОБА_1 за ст. 173, ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Присвоїти об`єднаній справі загальний номер: 375/1912/25 (провадження № 3/375/1240/25)

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, статтею 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосувати донього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255,00 (двісті п`ятдесят п`ять гривень) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Судовий збір підлягає стягненню в дохід держави (рахунок отримувача: UA 0026001; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно із ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у встановлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу, та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з наступного дня після набрання постановою законної сили.

Суддя В. П. Антипенко

Дата набрання постановою законної сили "____"___________2025 р.

Строк пред`явлення постанови до виконання "____"________2025 р.