Справа № 199/9461/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2025 м.Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпра Корнєєва В.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з ВП№1 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,іпн. НОМЕР_1 , громадянина України, військовослужбовця, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративого правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов адміністративний матеріал щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП. Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД№450548 від 20.06.2025 року, гр-н 18.06.2025 року близько 17-50 год. в АДРЕСА_1 гр-н ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме: висловлювався нецензурною лайкою, за що передбачена відповідальність ч.1 ст.173-2 КупАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, жодних заяв або доказів поважності неявки до суду не подавав. Відповідно до ч.1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження. Враховуючи обізнаність ОСОБА_1 про час та місце судового засідання, норми ст. 268 КУпАП, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. До зали суду також не з`явилася потерпіла, про причини неявким суд не повідомила.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя приходить до наступних висновків:

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, нормі стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Суд приходить до висновку про те, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адмінстративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, і його вина доводиться заявою та письмовими поясненями ОСОБА_2 , згідно яких її чоловік ОСОБА_1 18.06.2025 року вчинив домашнє насильство, виражався на її адресу нецензурною лайкою, порізав її особисті документи(паспорт, закордонний паспорт, дипломи баклавра, магістра, ідентифікаційний код), вигнав її з дитиною на вулицю та викинув її речі, а також роздруківкою з бази АРМОР, згідно якої 18.06.2025 року о 17-51 год. на тел. 102 від ОСОБА_2 надійшло повідомлення щодо вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства, письмовими поясненями ОСОБА_1 , згідно яких він побачив в телефоні дружини фото та переписку з іншим чоловіком, і в нього відбувся конфлікт з дружиною, під час якого вони на адресу одне одного виражалися нецензурною лайкою, дружина з дитиною пішла, а він виставив її речі на двір, формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства стосовно кривдника ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Згідно п. 14 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Відповідно до ч.1 ст.173-2 КупАП вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, -тягне за собою накладення штрафу від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до десяти діб.

Суд, з врахуванням особи правопорушника, характер дій та наслідків вчинених правопорушень, вважає за доцільне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 680,00 грн.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розміру 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином, з правопорушника підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Керуючись ст. ст. 40-1,173-2, 221, 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , іпн. НОМЕР_1 , визнати винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 680 гривень 00 коп., який повинен бути сплачений на користь держави за наступними реквізитами: отримувач: ГУК у Дніпропетровській області/ Дніпропетровський район/21081100, код отримувача (код ЄДРПОУ):37988155, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) рахунок отримувача : UA0004569, код класифікації доходів бюджету 21081100, найменування коду класифікації доходів бюджету - адміністративні штрафи та інші санкції, призначення платежу 199/9461/25.

На підставі статті 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу протягом 15 днів з метою примусового виконання цієї постанови органами державної виконавчої служби стягнути з правопорушника подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,іпн. НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 гривень, який повинен бути сплачений за реквізитами: отримувач коштів: ГУК в АНД р м.Дніпра/АНД р/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UА0004627, код класифікації доходів бюджету: 22030101, судовий збір , призначення платежу 199/9461/25.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпра протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.В. Корнєєва