Кагарлицький районний суд Київської області
_____________________________________________________________________________
05.09.2025 Справа №: 368/1163/25
провадження 3/368/458/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2025 року м.Кагарлик

Суддя Кагарлицького районного суду Київської області Кириченко В.І. розглянувши справу, яка надійшла від Кагарлицького ВП№1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп: НОМЕР_1 , жителя - АДРЕСА_1 ,

за ст. 195-2 ч.1 Кодексу України про АП.

встановив :

В протоколі вказано, що 31.07.2025 року о 09 год. 00 хв. в м. Кагарлик по вул. Ярослава Мудрого,13 було виявлено ОСОБА_1 , який порушив порядок обліку належного йому газового пістолета моделі ЕРМА 459Г № НОМЕР_2 , а саме порушив термін перереєстрації (дозвіл №79 від 06.02.1996 року до 06.02.2023 року), чим порушив ч.1 ст. 195-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повістки про дату, час та місце розгляду справи направлялись на адресу вказану в протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують при розгляду справ Конвенцію про захист прав і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також наголошувалося на тому, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав в основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору (п. 71 рішення у справі "Смірнов проти України" заява № 3655/02, п. 41 "Пономарьов проти України" заява № 3236/03).

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Як вказувалося вище, наявними матеріалами підтверджується, що при складанні протоколу від 31.07.2025 особі повідомлено про те, що розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності відбудеться у Кагарлицькому районному суді Київської області за викликом.

Тобто, ОСОБА_1 не був позбавлений можливості належним чином скористатися своїми процесуальними правами (поцікавитися про стан розгляду справи, адже з моменту складання протоколу до дати вирішення справи по суті пройшов доволі тривалий проміжок часу) та реалізувати обов`язки (з`явитися до суду для подачі пояснень, доказів, клопотань, заяв, заперечень тощо).

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст.195-2 ч.1 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою.

Дослідивши всі наявні матеріали справи в їх сукупності, приходжу до наступного.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису чи записів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст. 195-2 ч.1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення порядку придбання, зберігання, реєстрації або обліку газових пістолетів і револьверів та патронів до них.

В протоколі про адміністративне порушення не зазначено конкретно вимоги якого нормативного акту порушив ОСОБА_1 , що підлягає доказуванню. Також не доведено про наявність у ОСОБА_1 вказаного газового пістолета, так як з доданих доказів вбачається, що 16.04.2025 року дозвіл на вказану зброю знято з обліку з причин втрати зброї.

Тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.195-2 ч.1 КУпАП і справу слід закрити на підставі ст.ст. 284 ч.1 п.3, 247 п.1 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 284 ч.1 п.3, 247 п.1 КУпАП, суддя,-

Постановив:

Справу закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 195-2 ч.1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів до Київського апеляційного суду.

Суддя В.І. Кириченко