Справа №487/5939/25
Провадження №3/487/1342/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2025 суддя Заводського районного суду міста Миколаєва Кузьменко В.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління патрульної поліції в Миколаївській області у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, проживаючого: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,

про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

31.07.2025 року о 22:15 год. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: м. Миколаїв, вул. Біла, 69 (територія гаражного кооперативу "Сокіл") гараж № НОМЕР_2 прослуховував російську музику, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Вказаним вчинив правопорушення, за яке відповідальність передбачена ст. 173 КУпАП.

Особа, що притягається до адміністративної відповідальності в судове засідання не з`явилась, повідомлялась своєчасно належним чином про час та місце розгляду справ. Крім того, на офіційному сайті Заводського районного суду м. Миколаєва (https://zv.mk.court.gov.ua/sud1412/), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення даної справи до розгляду було зазначено дату, час та місце розгляду справи. При цьому вона клопотання про відкладення судових засідань не подавала, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 1 КУпАП передбачено, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з частиною 1 статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до частини 2 статті 15 Закону України «Про культуру», забороняється на території України публічне виконання, публічний показ, публічна демонстрація, публічне сповіщення (доведення до загального відома, в тому числі через будь-які засоби зв`язку таким чином, що будь-яка особа може отримати до них доступ з будь-якого місця і в будь-який час за її власним вибором) фонограм, відеограм та музичних кліпів, які: містять зафіксоване виконання музичного недраматичного твору з текстом, здійснене співаком (співачкою), який є або був у будь-який період після 1991 року громадянином держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором (далі - держава-агресор), за винятком колишніх громадян держави-агресора, які є або на момент смерті були громадянами України і не мають (не мали на момент смерті) громадянства держави-агресора, та/або вироблені фізичною особою та/або юридичною особою, яка на момент їх оприлюднення була, відповідно, громадянином або зареєстрована в державі, яку в будь-який час визнано державою-агресором.

Означена диспозиція ч.2 ст. 15 Закону України «Про культуру» в якості регулятивної норми права не містить безпосередньої санкції за її порушення в Кодексі України про адміністративні правопорушення, водночас вказує на зміст та характер охоронюваних суспільних відносин,шкода яким завдається порушенням цієї регулятивної норми права.

Частина 2 статті 15 Закону України «Про культуру» є свідченням того, що держава Україна охороняє громадський порядок від публічного виконання (показу, демонстрації, сповіщення) фонограм, які містять недраматичні твори з текстом, здійсненого співаком (співачкою), який є або був у будь-який період після 1991 року громадянином держави-агресора, тобто російської федерації.

Поряд з цим, статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Диспозиція статті 173 КУпАП містить три альтернативні форми об`єктивної сторони цього правопорушення:

1) нецензурна лайка в громадських місцях;

2) образливе чіпляння до громадян;

3) інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Третя з вищеперерахованих форм об`єктивної сторони дрібного хуліганства є оціночною категорією, та містить три обов`язкових у сукупності елементи:

- подібність дій першим двом формам дрібного хуліганства;

- порушення цими діями громадського порядку;

- порушення цими діями спокою громадян.

В умовах повномасштабної збройної агресії російської федерації проти України, в той час, коли наші захисники боронять суверенітет та територіальну цілісність України, життя її громадян, вчинення публічного гучного прослуховування російськомовних розважальних пісень об`єктивно сприймається людьми як неповага до суспільства та ображає громадян. Відтак, означені дії ОСОБА_1 оцінюються судом як дрібне хуліганство за третьою альтернативною формою об`єктивної сторони цього адміністративного правопорушення, саме як: інші подібні дії, які є образливими для громадян України, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Таким чином, з досліджених в судовому засіданні доказів суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, а саме: «інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян».

Враховуючи положенняст.33КУпАП при вирішенні питання щодо виду та міри адміністративного стягнення, необхідного і достатнього для виправлення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, її виховання в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню ним, а також іншими особами нових правопорушень, суд враховує: характер вчиненого правопорушення, ступінь його суспільної шкідливості, особу порушника та ступінь вини. А тому суд вважає за доцільне задля досягнення мети адміністративного стягнення, визначеної у статті 23 КУпАП, застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі, визначеному в межах санкції статті.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП із ОСОБА_1 на користь держави Україна підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 605 грн 60 коп., сплата якого передбачена п. 5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст. 173, суд,

ПОСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 визнати винним та притягнути до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 119 грн.

Отримувач Миколаїв.ГУК/Заводськ.р-н/21081100, , Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку UA0014480 код класифікації доходів бюджету 21081100.

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0026001, Код класифікації доходів бюджету 22030106.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Миколаєва протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Строк пред`явлення до виконання три місяці з дня винесення постанови.

Суддя В.В.Кузьменко