Справа № 457/1164/25
провадження №3/457/603/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2025 року м. Трускавець

Суддя Трускавецького міського суду Василюк Т.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від ВП №2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, за ст. 173 КУпАП,-

в с т а н о в и л а:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 453423 від 07.07.2025 року ОСОБА_1 близько 18 год 50 хв 07.07.2025 року в м. Трускавці по бульвару Юрія Дрогобича, 10 біля магазину «З сувенірами» ображав ОСОБА_2 нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, також висловлювався нецензурною лайкою в адресу працівників поліції, чим порушував громадський порядок і спокій громадян.

Правопорушник у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання.

Від правопорушника надійшло клопотання 10.08.2025 року за допомогою системи «Електронний суд», у якому він зазначає, що матеріали, що надані суду від ВП № 2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, не містять повної картини обставин, не пов`язують між собою події та не доводять, що заявлене правопорушення дійсно мало місце та вчинене саме ним.

Крім цього, у заяві про дистанційне ознайомлення з матеріалами справи та надання електронної копії матеріалів на електронну адресу від 02.09.2025 року правопорушник зазначає, що його місце проживання розташовано далеко від м. Трускавець, що ускладнює його явку до суду.

Постановою судді Трускавецького міського суду Львівської області від 22.07.2025 року матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, направлено на доопрацювання до ВП № 2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, оскільки не було забезпечено явку правопорушника до суду.

Постановою судді Трускавецького міського суду Львівської області від 08.08.2025 року матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, направлено на доопрацювання до ВП № 2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, оскільки не було забезпечено явку правопорушника до суду.

Матеріали справи надійшли до суду 01.09.2025 року, однак всупереч вимогам постанови явку правопорушника забезпечено не було.

Дослідивши матеріали справи приходжу до наступних висновків.

Згідно диспозиції, відповідальність за ст. 173 КУпАП передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян.

Крім того, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності.

Постанова судді згідно ст.283КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Суд розглядає справу виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення та позбавлений можливості змінювати кваліфікацію вчиненого правопорушення.

Обов`язок органу (особи), яка склала протокол про адміністративне правопорушення, нести тягар доказування, що є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі ст.62 Конституції України, ст.6 Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

Виходячи з диспозиції ст. 173 КУпАП об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто в обумовленій потребами суспільства системі врегульованих правовими та іншими соціальними нормами системі відносин, що складаються у громадських місцях, в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій; об`єктивна сторона - полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян; суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

У протоколі, складеному відносно ОСОБА_3 зазначено, що ОСОБА_1 близько 18 год 50 хв 07.07.2025 року в м. Трускавці по бульвару Юрія Дрогобича, 10 біля магазину «З сувенірами» ображав ОСОБА_2 нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, також висловлювався нецензурною лайкою в адресу працівників поліції, чим порушував громадський порядок і спокій громадян.

Однак допротоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №453423 від 07.07.2025 року не долучено об`єктивних доказів на підтвердження даного правопорушення, в тому числі, відеозапис з нагрудних камер поліцейських.

До адміністративного матеріалу письмових пояснень ОСОБА_1 не долучено.

Суд вважає, що рапорт поліцеського ВП № 2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області Шведа Н. як доказ винуватості ОСОБА_3 не може бути прийнятий до уваги, оскільки рапорт є внутрішнім документом правоохоронного органу та не є поясненнями цієї особи по справі.

Частиною 1 статті 254 КУпАП передбачено, що при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол.

При цьому сам по собі протокол не може бути беззаперечним доказом винуватості особи у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173 КУпАП з огляду на наступне.

За своїм призначенням адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку. Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписівстатті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Слід зазначити, що протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом у даній справі, у розумінні статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним та беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, а обставини викладені в ньому, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, і не викликали сумнівів у суду.

Отже, протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 заст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не може бути підставою для притягнення його до адміністративної відповідальності, оскільки обставини, викладені у протоколі, не підтверджуються сукупністю доказів, тому, протокол не відповідає вимозі його достовірності.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку про відсутність доказів вчинення дрібного хуліганства ОСОБА_1 .

Суд приходить до висновку, що надані матеріали адміністративної справи є суперечливими, не відповідають критеріям достовірності та належності, таким чином відсутні докази, які можуть свідчити «поза розумним сумнівом» про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Згідно до ст.7 КУПАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Приймаючи до уваги те, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, суддя доходить до висновку про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 173, 247, 283-287 КУпАП,-

п о с т а н о в и л а:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду впродовж 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Т. В. Василюк