3/441/710/2025 441/1434/25
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

03.09.2025 суддя Городоцького районного суду Львівської області Перетятько О.В., вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з відділу поліції № 3 Львівського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1

за ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

23.07.2025, в суд надійшов протокол серії ВАД № 451148 від 06.07.2025, відповідно до якого, ОСОБА_1 , 06.07.2025 о 19 год. 30 хв. на АДРЕСА_2 , виявив злісну неповагу до оточуючих, що супроводжувалась нецензурною лайкою, образливими словами на адресу перехожих, чим порушив громадський порядок і спокій та вчинив правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

Особа стосовно якої адміністративні матеріали ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився, працівниками поліції не доставлений.

Постановою судді адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 за ознаками ст. 173 КУпАП повернуто начальнику ВП №3 ДРУП № 2 ГУНП у Львівській області, для належного оформлення.

02.09.2025, після дооформлення, повторно надійшов протокол серії ВАД № 451148 від 06.07.2025, відповідно до якого, ОСОБА_1 , 06.07.2025 о 19 год. 30 хв. на вул. Б.Хмельницького, 34 у с. Суховоля Львівського району Львівської області, виявив злісну неповагу до оточуючих, що супроводжувалась нецензурною лайкою, образливими словами на адресу перехожих, чим порушив громадський порядок і спокій та вчинив правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

Особа стосовно якої адміністративні матеріали ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився, працівниками поліції не доставлений.

У рапорті Інспектора СРПП ВП № 3 ДРУП № 2 ГУНП у Львівській області вказано, що постанову судді виконати неможливо, оскільки ОСОБА_1 на даний час проживає у іншій області.

Відповідно до ч. 2 ст. 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення, передбачена ст. 173 КУпАП, розглядається протягом доби.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини такої, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Стаття 7 КУпАП, ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ч. 1 ст. 254 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол. За своїм призначенням адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь якою будівлі, споруди, яка доступна та відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Між тим, з інформації, зазначеної у протоколі не убачається, що дії, які ставляться у провину ОСОБА_1 відбувались у громадському місці, у матеріалах справи, крім адреси, не вказано, чи за цією адресою є багатоквартирний чи приватний будинок, у якій частині будівлі відбувалася подія, і, чи така є вільною для відвідування чи у приватній власності окремих громадян, інше.

У адміністративних матеріалах на ОСОБА_1 відсутні письмові пояснення особи, відносно якої складено протокол, явку до суду працівниками поліції не забезпечено, що унеможливлює встановлення мотивів вчинення правопорушення, а також неможливо встановити коло осіб, відносно яких спрямовані неправомірні дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, адже таких осіб не встановлено, у протоколі про них не вказано та відповідно неможливо встановити чи існує між ними особистий конфлікт на грунті особистих неприязних відносин.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

З інформації, вказаної у протоколі серії ВАД № 451114 від 06.07.2025, та долученого відеозапису, який як додаток до протоколу не вказаний, ці обставини не встановлено, а отже ця інформація не підтверджена належними та допустимими доказами, які б свідчили про склад і про подію адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до принципу презумпції невинуватості передбаченого статтею 62 Конституції України: «ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь».

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, вважаю за необхідне провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ознаками ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Крім того, статтею 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому згідно ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1 не вбачаю.

Керуючись ст. 173, п. 1 ч. 1 ст. 247,251, 283, 284 КУпАП, суддя, -

у х в а л и л а :

провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано. У випадку подання апеляційної скарги постанова суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Перетятько О.В.