Справа № 709/1366/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2025 року с-ще Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Чубай В.В., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли від ВПД № 2 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, непрацюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 3 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшли два адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 зач. 3 ст. 156 КУпАП.

Постановою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 06 серпня 2025 року вказані адміністративні матеріали об`єднані в одне провадження з присвоєнням єдиного № 709/1366/25.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 18 липня

2025 року серії ВАД № 438850 ОСОБА_1 , 18 липня 2025 року близько 12:30 у

АДРЕСА_1 , здійснив продаж алкоголю за місцем проживання, а саме горілки 0,7 л за ціною 100,00 гривень кустарного виробництва без марки акцизного податку, чим порушив ст. 15-3 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального". Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 3 ст. 156 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 22 липня 2025 року серії ВАД № 438894 він же 22 липня 2025 року близько 12:00, перебуваючи за місцем свого проживання у АДРЕСА_1 , здійснив продаж горілки кустарного виробництва 0,5 л за 75,00 гривень без марки акцизного оподаткування, чим порушив вимоги п. 16 ст. 65 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 3 ст. 156 КУпАП.

У судове засідання 13 серпня 2025 року ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся шляхом надсилання судової повістки про виклик до суду за адресою, зазначеною в адміністративних матеріалах, однак поштове відправлення повернулося без вручення. Розгляд справи відкладено на 21 серпня 2025 року.

21 серпня 2025 року ОСОБА_1 до суду також не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи вкотре повідомлявся шляхом надсилання судової повістки про виклик до суду за адресою, зазначеною в адміністративних матеріалах, однак, як вбачається з роздруківки трекінгу, поштове відправлення не вручено адресату. Крім того, ОСОБА_1 викликався до суду через розміщення оголошення на вебсайті суду судової влади України.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Смірнов проти України" від 8 листопада 2005 року в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 цієї Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, оскільки ОСОБА_1 ознайомлений під підпис з протоколами про адміністративне правопорушення, будучи обізнаним про розгляд судом справи щодо нього, сам до суду не прибув, суд дійшов висновку про зловживання ним правами з метою затягування строків розгляду справи. Подальше листування за таких умов буде явно не виправданим витрачання коштів державного бюджету.

Виходячи з викладеного ОСОБА_1 вважається таким, що сповіщений належним чином про судове засідання, тому суд вважає за можливе розглянути справу без його участі.

Дослідивши адміністративні матеріали, суд встановив таке.

Згідно з ч. 1 ст. 156 КУпАП роздрібна або оптова торгівля алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку - тягне за собою накладення штрафу від двохсот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.

Частиною 3 цієї ж статті Кодексу передбачено, що торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом, - тягне за собою накладення штрафу від чотирьохсот до восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.

Вказана стаття КУпАП є бланкетною, тобто такою, що відсилає до іншого, у цьому випадку, спеціального нормативно-правового акту, що регулює відповідні відносини.

Так, протоколи про адмінстративне правопорушення містять посилання на ст. 15-3 і п. 16 ст. 63 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального", який втратив чинність.

Станом на сьогодні та на момент вчинення інкримінованих ОСОБА_1 дій чинним є Закон України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" від 18 червня 2024 року № 3817-ІХ (набрав чинності 27 липня 2024 року).

Суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення є важливим доказом у справі, а за своєю суттю обвинувальним актом, оскільки саме на підставі нього здійснюється розгляд справи, тобто саме протокол визначає межі судового розгляду, за які суд позбавлений можливості вийти задля запобігання погіршення становища особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України»). Приймаючи до уваги це рішення, суд керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати в першу чергу чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

У справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року) та «Карелін проти Росії» (рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Однією з обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Отже у протоколі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3

ст. 156 КУпАП, ОСОБА_1 фактично інкриміновано порушення вимог закону, який на той момент вже втратив чинність, що виключає наявність складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин суд дійшов висновку про закриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 156, 221, 245, 280, 283-284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 156 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.В. Чубай