КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження 33/824/2970/2025 Категорія: ст. 473 МК
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2025 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Васильєва М.А.

за участю:

секретаря Сеник І.В.

представника Київської митниці

Герасименко Т.В . Ніконова Г.В.

захисника Кононенко О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу представника Київської митниці Герасименко Тетяни Володимирівни на постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 13 березня 2025 року, якою провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1

за ст. 473 МК України закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення; товар, вилучений згідно з протоколом про порушення митних правил № 1021/10000/24 від 21 листопада 2024 року згідно опису предметів, повернутий за належністю,

В С Т А Н О В И Л А:

Відповідно до протоколу № 1021/10000/24 про порушення митних правил від 21 листопада 2024 року в зоні митного контролю митного поста «УкрПошта» Київської митниці, на території логістичного центру «Київ» АТ «Укрпошта» (м. Київ, вул. Г. Кірпи, 2) 10 серпня 2024 року під час проведення митного огляду міжнародного поштового відправлення № RL064694716UA (далі - МПВ), яке пересилалося з України ОСОБА_2, АДРЕСА_2, НОМЕР_1, Ukraine до США, одержувач - ОСОБА_12, НОМЕР_2 АДРЕСА_3, було виявлено наступні предмети: предмет з пластику схожий на систему скиду вантажу з маркуванням «Tower Pro MG90S Micro servo» - 1 шт., предмет з металу - 1 шт., предмет з пластитку - 1 шт.

У митній декларації форми CN22 вміст вкладення задекларовано як «1 metal product - вартістю 50 USD, 1 plastic product - вартістю 85 USD.», українською мовою «один виріб з металу, та один виріб з пластику», загальна вартість 135 USD.

Листом Київської митниці від 19 серпня 2024 року № 7.8-6/20-06/7/15459 зазначений зразок було направлено для проведення експертного дослідження до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі - СЛЕД Держмитслужби).

Згідно з висновком експерта СЛЕД Держмитслужби від 30 серпня 2024 року № -0316 надані на дослідження предмети ідентифіковано як спеціально призначені компоненти для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), які модифікована для військового використання, зазначених в позиції ML10.с Списку товарів військового призначення, що є додатком до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807.

Оригінал дозволу або висновку Держекспортконтролю вищезазначеним відправником до митного органу не надавався.

Таким чином, відправник МПВ № RL064694716UA громадянка України ОСОБА_2 здійснила вкладення до вищезазначеного МПВ, а саме: систему скиду вантажу з маркуванням «Tower Pro MG90S Micro servo» - 1 шт., предмет з металу - 1 шт., предмет з пластику - 1 шт. без надання дозвільних документів, тобто відправила їх у посилці з порушенням митних правил, що в свою чергу відповідає диспозиції ст. 473 МК України, а саме: «пересилання через митний кордон України у МПВ товарів, заборонених до такого пересилання законодавством України та актами Всесвітнього поштового союзу».

Враховуючи вищевикладене, в діях громадянки ОСОБА_2 наявні ознаки порушення митних правил, передбачені ст. 473 МК України.

Приймаючи рішення про закриття провадження у справі, суд вказав, що жодних належних доказів на підтвердження обставин, викладених у протоколі, суду не надано та не зазначено про наявність таких доказів. Не надано і належних доказів на підтвердження наявності у ОСОБА_2 прямого умислу на вчинення дій, відповідальність за які, передбачена ст. 473 МК України. У матеріалах справи відсутні та не надавались у судовому засіданні будь-які дані чи належні докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 вчинила протиправні дії та має нести відповідальність за дії, що утворюють об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 473 МК України.

Не погоджуючись з постановою суду, представник Київської митниці Герасименко Т.В. подала апеляційну скаргу, в якій просить постанову скасувати, прийняти нову постанову, якою громадянку України ОСОБА_2 визнати винуватою у вчиненні правопорушення та накласти на неї адміністративне стягнення відповідно до санкції за ст. 473 МК України, а саме конфіскацію безпосередніх предметів правопорушення.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт, посилаючись на обставини, викладені у протоколі про порушення митних правил, зазначає про те, що, приймаючи рішення про закриття провадження у справі, суд першої інстанції надав перевагу висновку експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 27 лютого 2025 року № 1401, згідно з яким об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, затвердженому постановою КМ України від 20 листопада 2003 року № 1807, та не є товарами військового призначення, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Разом з тим, судом першої інстанції не з`ясована наявність чи відсутність у судового експерта ОСОБА_3 законних повноважень визначати належність найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю та, відповідно, визначати належність товару до товарів військового призначення. Окрім того, вказану експертизу проведено судовим експертом ОСОБА_3 , який не залучався декларантом ОСОБА_2 , як спеціаліст або експерт в порядку ст. 327 МК України до даного провадження. Крім того, як зазначає апелянт, відповідно до інформації, розміщеної на офіційному вебсайті Міністерства юстиції України за посиланням https://rase.mmjust.gov.ua/. ОСОБА_3 не є фахівцем держспецустанови; має свідоцтво експерта № 26-21/П від 27-05-2021 (термін дії продовжено до 05-06-2027); номер та вид експертизи - Товарознавча експертиза; Індекс та вид експертної спеціальності - 12.1 Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів. Також, експерт ОСОБА_3 відсутній у переліку юридичних осіб, які мають повноваження на здійснення діяльності щодо попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, що міститься на офіційному сайті Державної служби експортного контролю. Отже, як наголошує апелянт, судовий експерт ОСОБА_3 не має повноважень з визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю, а тому, висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 27 лютого 2025 року № 140І не є належним доказом у справі про порушення митних правил, який підтверджує, що безпосередній предмет порушення митних правил не відноситься до товарів військового призначення.

Також апелянт вказує, що згідно з листом Державної служби експортного контролю від 8 серпня 2023 року № 4308/42-23 та відповідно до статті 11 Закону України від 20 лютого 2003 року № 549-IV «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» (далі - Закон № 549-IV) одним із завдань експертизи в галузі державного експортного контролю є визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю. Порядок проведення такої експертизи визначено Постановою Кабінету Міністрів України № 767 від 15 липня 1997 року «Про затвердження Положення про порядок проведення експертизи в галузі державного експортного контролю» (далі - Положення № 767). Відповідно до п 7. Положення № 767 експертиза в галузі державного експортного контролю може бути державною і недержавною. Недержавна експертиза проводиться юридичними особами, що мають на це відповідні повноваження, з ініціативи замовника експертизи, заінтересованого в одержанні експертних висновків. Висновок недержавної експертизи має рекомендаційний характер і може братися до уваги органами виконавчої влади поряд з висновками державної експертизи для прийняття відповідних рішень.

Апелянт наголошує, що судом не дотримано вимог ст. 458 МК України, ст. 245, 280 КУпАП. Так, з матеріалів справи встановлено та не заперечувалось жодним з учасників судового розгляду у суді першої інстанції, що відправником ОСОБА_2 у митній декларації форми CN22 вміст вкладення міжнародного поштового відправлення № RL064694716UA задекларовано як «1 metal product - вартістю 50 USD, 1plastic product - вартістю 85 USD.», українською мовою «один виріб з металу, та один виріб з пластику». З посиланням на норми МК України, Положення про Державну митну службу України, апелянт зазначає про законність та обґрунтованість наданого СЛЕД висновку, водночас, звертаючи увагу на те, що у висновку СЛЕД Держмитслужби зазначено, що до компетенції та уповноважень СЛЕД Держмитслужби не входить проведення експертизи в галузі державного експортного контролю в розумінні та для цілей, описаних в ст. 11 Закону України від 20 лютого 2003 року № 549-1У «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання». Проте, одним із основних завдань СЛЕД Держмитслужби є визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю, та яку проводить Держекспортконтроль України. Таким чином, як наголошує апелянт, до компетенції та уповноважень СЛЕД Держмитслужби та її фахівців, що мають право на проведення досліджень за відповідним напрямом, відноситься визначення характеристик зразків товарів з метою їх ідентифікації та класифікації тощо (для цілей митного контролю та оформлення або з`ясування питань в справі про порушення митних правил), за якими вони можуть бути віднесені до товарів військового призначення та подвійного використання відповідним уповноваженим державним органом. Даними Додатку до атестата про акредитацію № 20761 від 30 червня 2021 року підтверджується Сфера акредитації СЛЕД Держмитслужби, відповідно до якої об`єктами досліджень можуть бути, зокрема, деталі та частини готових виробів, спеціальні технічні засоби, у тому числі товари подвійного використання, вироби військового призначення. їх частини та конструктивно схожі з ними вироби. Отже, експертне дослідження товару, який пересилався ОСОБА_2 у МПВ № КЕ064694716ЦА, проводилось експертом СЛЕД Держмитслужби не в розумінні ст. 11 Закону № 549-IV, а відповідно до норм МК України в рамках здійснення митного контролю. Ідентифікацію товару спеціально призначені компоненти для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), які модифікована для військового використання, зазначених в позиції ML10.с Списку товарів військового призначення, що є додатком до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807, здійснено СЛЕД Держмитслужби, яке має атестат про акредитацію, виданий Національним агентством з акредитації України (зареєстрований у Реєстрі 30 червня 2021 року за № 20761, чинний до 29 червня 2026 року). Відповідно до сфери акредитації СЛЕД Держмитслужби, яка є Додатком до вказаного атестату про акредитацію, об`єктами досліджень можуть бути, у тому числі, вироби військового призначення, їх частини та конструктивно схожі з ними вироби. Відтак, на переконання апелянта, експертний висновок СЛЕД Держмитслужби від 30 серпня 2024 року № -0316 є належним та допустимим доказом у справі про порушення митних правил № 760/32807/24 (24 (протокол про ПМП № 1021/10000/24)1, який свідчить про наявність у діях ОСОБА_2 складу порушення митних правил, передбаченого ст. 473 МК України.

Як зазначає апелянт, Київська митниця вважає, що вина ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 473 МК України, повністю доведена та підтверджується протоколом про порушення митних правил № 1021/10000/24 від 21 листопада 2024 року, актом про проведення огляду (переогляду) товарів від 10 серпня 2024 року, висновком експерта СЛЕД Держмитслужби від 30 серпня 2024 року № -0316 та іншими матеріалами справи в їх сукупності, які узгоджуються між собою, у своїй сукупності підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню, а також інших обставин, які мають значення для справи, отримані з дотриманням встановленого законом порядку та у передбачений законом спосіб, тому не можуть викликати сумнівів у їх достовірності.

На апеляційну скаргу представником ОСОБА_2 - адвокатом Кононенко О.С. подані заперечення, в яких захисник просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а постанову суду першої інстанції залишити без змін.

Захисник наголошує, що відповідно до вимог закону підставами для скасування чи зміни постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил можуть бути визнані й інші визначені законами обставини. Разом з тим, у апеляційній скарзі Київської митниці не вказано жодної з визначених підстав для скасування постанови суду, Київською митницею не спростовуються та не заперечуються висновки, зроблені судом 1-ї інстанції про відсутність в діях громадянки України ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 473 Митного кодексу України. Захисник наголошує, що апеляційна скарга митниці носить суто формальний характер.

Так, як зазначає захисник, під час розгляду справи про порушення митних правил №1021/10000/24 районним судом вивчено та досліджено усі зібрані під час провадження та подані митницею у справі про порушення митних правил докази. Також вивчено та досліджено усі зібрані захисником ОСОБА_2 докази, що підтверджують відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 473 МК України.

Захисник вказує, що ОСОБА_2 відправила в міжнародному поштовому відправленні автономне навісне обладнання на цивільні квадрокоптери - системи навішування (закріплення), перевезення та доставки вантажів, тобто товари, які не відносяться до товарів подвійного використання, не підпадають під державний експортний контроль, не є предметом міжнародних передач товарів, є товарами цивільного призначення, що цілком і повністю підтверджено експертним висновком Київської торгово-промислової палати від 11 листопада 2024 року № К-1016 та висновком експерта ОСОБА_3 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №1401/1 від 27 лютого 2025 року. При цьому захисник наголошує, що відповідно в порядку ст. 327 МК України жодних експертів та спеціалістів ОСОБА_2 не залучала та не повинна була залучати, ОСОБА_2 для захисту свої прав та законних інтересів проведено незалежні експертизи на підставі ч. 2 ст. 515 МК України, згідно з положеннями якої особа, щодо якої порушено зазначену справу, має право на проведення зa її рахунок незалежної експертизи. Тому твердження апелянта щодо незалучення експерта ОСОБА_3 як спеціаліста або експерта в порядку ст. 327 МК України є таким, що не відповідає нормам МК України.

Щодо недопустимості як доказу висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі-СЛЕД Держмитслужби) від 30 серпня 2024 року № -0316, то захисник підкреслила, що в апеляційній скарзі Київська митниця в частині обґрунтування належності та допустимості як доказу, на думку митниці, висновку СЛЕД Держмитслужби від 30 серпня 2024 року № -0316, посилається на норми ст. 502, 515 МК України, які регламентують порядок проведення експертизи під час провадження у справах про порушення митних правил. Однак, висновок СЛЕД Держмитслужби від 30 серпня 2024 року № -0316 отриманий не в рамках провадження по справі про порушення митних правил № 1021/10000/24, а в рамках процедур митного контролю поштового відправлення. У матеріалах справи про порушення митних правил № 1021/10000/24 відсутня постанова про призначення експертизи, як того вимагає ст. 516 МК України, а наявний лише запит про проведення дослідження № 7.8-6/20-06/7/15459 від 19 серпня 2024 року, підготовлений ОСОБА_4 за підписом заступника начальника митниці Стасенка Дмитра, у той час як провадження у справі здійснювалось ОСОБА_5 . Крім того, запит про проведення дослідження не містить переліку конкретних питань, які мають бути вирішені під час проведення експертизи, як того вимагає ст. 516 МК України. Окрім того, як зазначає захисник, в самому висновку СЛЕД на стор. 3,4 міститься інформація, що до компетенції та уповноважень СЛЕД Держмитслужби не входить проведення експертизи в розумінні та для цілей, описаних в ст. 11 Закону України від 20 лютого 2003 року № 549-IV «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання». У переліку юридичних осіб, які мають повноваження на здійснення діяльності щодо попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, що міститься на офіційному сайті Державної служби експортного контролю, Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби - відсутня. Додатково захисник наголошує, що за вказаним висновком дослідження проведено експертами Челевською Дар`єю та Кравчуком Олексієм, які не є експертами з товарознавчої оцінки товарів, так як дані особи не зазначені в Реєстрі атестованих судових експертів на сайті Міністерства юстиції України.

З посиланням на положення ст.ст. 515, 516 МК України, Закон України «Про судову експертизу», Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 8 жовтня 1998 року № 53/5, рішення Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року № 522/1029/18, захисник зазначає, що у висновку СЛЕД Держмитслужби від 30 серпня 2024 року № -0316 відсутні дані про експертів та попередження експертів про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову від проведення експертизи. У наданому до суду висновку експерти не являються атестованими судовими експертами, а також не попереджені про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку та за відмову від проведення експертизи. Захисник підкреслює, що ні матеріали справи про порушення митних правил, а ні висновок Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби не містять відомостей про наявність у експертів, які проводили дослідження, необхідних знань. їх професіоналізм та компетентність; будь-яких документів, що засвідчують наявність у експертів спеціальних знань до матеріалів справи та безпосередньо до Висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, не додано; відповідно до наявної інформації видом основної економічної діяльності Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної митної служби України є державне управління загального характеру, до якого, відповідно до Коду КВЕД 84.11, не відноситься діяльність щодо проведення експертиз; у висновку СЛЕД фактично не міститься опису самого дослідження та не вбачається, які дані експерт оцінив та проаналізував та чому дійшов саме до такого висновку як зазначено в дослідженні. Фактично вказаний висновок містить лише сам висновок без опису порядку дослідження. Крім того, згідно висновку СЛЕД застосовані виключно товарознавчі методи дослідження, що не відповідають меті та завданню дослідження. Таким чином, на переконання захисника, Київською митницею не надано жодних експертиз, які були б призначені посадовою особою митного органу, у провадженні якої знаходилась справа про порушення митних правил №1021/10000/24, та які б відповідали чинному законодавству. Натомість ОСОБА_2 для захисту свої законних прав проведено дві незалежні експертизи та отримано наступні експертні висновки:

- Експертний висновок Київської торгово-промислової палати від 11 листопада 2024 року № К-1016, згідно з яким встановлено, що автономне навісне обладнання на цивільні квадрокоптери - системи навішування (закріплення), перевезення та доставки вантажів відповідає коду УКТ ЗЕД , що взагалі не відноситься до кодів УКТЗЕД, зазначених в позиції ML10.с Списку товарів військового призначення, що є додатком до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807. Захисником звернуто увагу, що згідно з податковою консультацією Державної митної служби України від 22 лютого 2019 року № 682/6/99-99-15-03-02-15/ІПК методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на усій території України і є достатньою підставою для визначення коду УКТ ЗЕД при складанні податкових накладних. Підприємство не має права самостійно змінювати коди УКТ ЗЕД. встановлені торгово-промисловими палатами, та зобов`язане зазначати при складанні податкових накладних код УКТ ЗЕД, визначений торгово- промисловою палатою.

- Висновок судового експерта ОСОБА_3 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи № 1401/1 від 27 лютого 2025 року, згідно з яким об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, затвердженому постановою КМУ від 20 листопада 2003 року № 1807, та не є товарами військового призначення, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Єдиному списку товарів подвійного використання, затвердженому постановою КМУ від 28 січня 2004 року № 86 ,та не є товарами подвійного використання, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Висновок експертизи містить докладний опис проведених експертом досліджень, у результаті яких зроблені висновки та надані обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експерту. Експертиза проводилась атестованим судовим експертом ОСОБА_3 , який був попереджений про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Крім того, висновок судового експерта ОСОБА_3 №1401/1 від 27 лютого 2025 року підтверджує код УКТЗЕД, визначений експертним висновком Київської торгово- промислової палати від 11 листопада 2024 року № К-1016.

Щодо твердження митниці в апеляційній скарзі, що «експерт ОСОБА_3 відсутній у переліку юридичних осіб, які мають повноваження на здійснення діяльності щодо попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, що міститься на офіційному сайті Державної служби експортного контролю», то захисник наголошує, що судом детально проаналізовані норми чинного законодавства щодо державного експортного контролю та встановлено, що зміст Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» та «Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807 в сукупності, сукупність яких дає підстави дійти висновку, що автономне навісне обладнання на цивільні квадрокоптери - системи навішування (закріплення), перевезення та доставки вантажів, враховуючи, що пересилалися не суб`єктом господарювання, а фізичною особою, не підпадають під державний експортний контроль. Тому, ОСОБА_2 проводилась експертиза не для попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, а в рамках провадження по справі про порушення митних правил, для чого був залучений саме судовий експерт з відповідними та належними повноваженнями.

Таким чином, як наголошує захисник, експертний висновок Київської торгово-промислової палати від 11 листопада 2024 року № К-1016 та висновок судового експерта ОСОБА_3 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №1401/1 від 27 лютого 2025 року є єдиними належними та допустимими доказами у справі.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги те, що митним органом не надано достатніх доказів, які б беззаперечно вказували на те, що громадянкою України ОСОБА_2 було вчинено дії, що полягають у пересиланні у міжнародних поштових відправленнях товарів, заборонених до пересилання законодавством України та актами Всесвітнього поштового союзу, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь останньої.

З урахуванням положень чинного законодавства, судом 1-ї інстанції дано об`єктивну правову оцінку наявним у справі доказам та встановленим обставинам, та зроблено правильний висновок про відсутність складу правопорушення, передбаченого статтею 473 Митного кодексу України, а отже, відсутність підстав для притягнення громадянки України ОСОБА_2 , до адміністративної відповідальності.

Захисник наголошує, що Київською митницею у апеляційній скарзі не оскаржується та не заперечується відповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника митниці на підтримку доводів апеляційної скарги, захисника, яка підтримала подані нею заперечення та просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги, вважаючи постанову суду першої інстанції законною та обґрунтованою; опитавши свідка ОСОБА_6 , експерта СЛЕД Кравченка О.Е., дослідивши наявні у справі, а також додатково отримані під час апеляційного розгляду докази, у т.ч. товари, які є предметом дослідження, слід дійти такого висновку.

Відповідно до ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення - сукупності юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначаються вчинене протиправне діяння як конкретне адміністративне правопорушення.

Згідно з положеннями ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вимог ст..ст. 245, 280 КУпАП у взаємозв`язку з положеннями ст. 489, 495 МК України завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом першої інстанції наведені вимоги закону дотримані.

Статтею 473 МК України передбачена відповідальність за пересилання через митний кордон України в міжнародних експрес-відправленнях товарів, заборонених до такого пересилання законодавством України, а також пересилання у міжнародних поштових відправленнях товарів, заборонених до пересилання актами Всесвітнього поштового союзу.

За змістом ст. 196 МК України, не можуть бути пропущені через митний кордон України:

1) товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено законом;

2) товари, на пропуск яких відповідно до закону потрібні дозволи інших державних органів, за відсутності цих дозволів (крім алкогольних напоїв і тютюнових виробів, а також харчових продуктів для власного споживання, що ввозяться громадянами в обсязі та в порядку, встановлених статтею 376 та частиною другою статті 378 цього Кодексу);

3) товари, що переміщуються через митний кордон України з порушенням вимог цього Кодексу та інших законів України, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 235 Митного кодексу України забороняється переміщення (пересилання) в міжнародних поштових та експрес-відправленнях, серед іншого, товарів, заборонених цим Кодексом та іншими законодавчими актами України відповідно до ввезення на митну територію України або вивезення з цієї території (п. 1.1).

За змістом ст. 3 Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 20 листопада 2003 року № 1807, в редакції, яка діяла станом на час досліджуємих подій, здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів подвійного використання міжнародна передача товарів, зазначених у пункті 1 цього Порядку (далі - товари), може здійснюватися суб`єктом здійснення міжнародних передач товарів, центральним органом виконавчої влади, військовим формуванням, правоохоронним органом, органом та підрозділом цивільного захисту України (далі - суб`єкти), іноземним суб`єктом господарської чи іншої діяльності (далі - іноземний суб`єкт) за наявності у них відповідного дозволу чи висновку Держекспортконтролю, зазначених у статті 15 Закону.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» від 20 лютого 2003 року (із змінами та доповненнями) товари військового призначення в сукупності чи окремо - це вироби військового призначення - озброєння, боєприпаси, військова та спеціальна техніка, спеціальні комплектуючі вироби для їх виробництва, вибухові речовини, а також матеріали та обладнання, спеціально призначені для розроблення, виробництва або використання зазначених виробів.

За матеріалами справи 10 серпня 2024 року в зоні митного контролю митного поста «Укрпошта» Київської митниці, на території логістичного центру «Київ» АТ «Укрпошта» (м. Київ, вул. Г. Кірпи, 2) 10 серпня 2024 року ОСОБА_7 міжнародним поштовим відправленням № RL064694716UA пересилалось з України до США, як зазначено у митній декларації: «1 metal product - вартістю 50 USD, 1 plastic product - вартістю 85 USD.», українською мовою «один виріб з металу, та один виріб з пластику», загальна вартість 135 USD, відправник - ОСОБА_8 , АДРЕСА_2, НОМЕР_1, Ukraine, одержувач - ОСОБА_12, НОМЕР_2 АДРЕСА_3 (ас. 9-10).

На підставі службової записки начальника управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил ОСОБА_9 від 15 серпня 2024 року на підставі Акту про взяття проб (зразків) товарів від 17 серпня 2024 року взято зразки товарів: предмет з пластику, схожий на систему скиду вантажу, з маркуванням «Tower Pro MG90S Micro servo» - 1 шт., предмет з металу - 1 шт., предмет з пластику - 1 шт. (ас. 11-12).

На підставі запиту заступника начальника ОСОБА_10 від 19 серпня 2024 року про проведення дослідження (аналізу, експертизи) СЛЕД Держмитслужби наданий висновок від 30 серпня 2024 року № -0316, згідно з яким надані на дослідження предмети ідентифіковано як спеціально призначені компоненти для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), які модифікована для військового використання, зазначених в позиції ML10.с Списку товарів військового призначення, що є додатком до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807 (ас. 13-19).

За результатами проведеного експертного дослідження, висновок якого покладений в основу обвинувачення ОСОБА_2 , відносно ОСОБА_2 складений протокол про порушення нею митних правил, а саме порушення ст. 473 МК України.

Наведені обставини не оспорюються жодною із сторін.

Суд першої інстанції, опитавши:

- представника Київської митниці, який у судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_2 порушила митні правила, у зв`язку з чим щодо останньої складено протокол про порушення митних правил № 1021/10000/24 за ст. 473 МК України. Зазначив, що в діях ОСОБА_2 вбачаються ознаки порушення митних правил передбачених ст. 473 Митного кодексу України, а саме пересилання через митний кордон України у МПВ товарів, заборонених до такого пересилання законодавством України та актами Всесвітнього поштового союзу.

- представника ОСОБА_2 , яка у судовому засіданні вину останньої у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала. Пояснила, що прямої заборони на переміщення вилученого товару немає. Призначення цих товарів виключно для цивільних цілей. Їх можна придбати в будь-якій країні без обмежень. Вказані товари не підпадають під групу товарів, відправлених з порушенням митних правил. Висновок митниці щодо ненадання дозвільної документації не відповідає нормам митного законодавства. При відсутності відповідних дозвільних документів посадова особа митниці винести картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів. Єдиним документом, що став підставою для складання протоколу про порушення митних правил є висновок СЛЕД Держмитслужби від 30 серпня 2024 року № -0316. Разом з тим, у переліку юридичних осіб, які мають повноваження на здійснення діяльності щодо попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, що міститься на офіційному сайті Державної служби експортного контролю, СЛЕД Держмитслужби відсутня. Таким чином, висновок СЛЕД Держмитслужби від 30 серпня 2024 року № -0316 є недопустимим доказом у справі. Проте, одним з доказів, який вказує на відсутність в діях ОСОБА_2 складу правопорушення, є висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи № 1401/1 від 27 лютого 2025 року, відповідно до якого предмети правопорушення не є товарами військового призначення, міжнародна передача яких підлягає державному контролю, та не є товарами подвійного використання, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Вважала, що адміністративна справа підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення;

дослідивши надані сторонами докази, дійшов висновку про відсутність у діях ОСОБА_2 складу правопорушення, передбаченого ст. 473 МК України.

Так, суд першої інстанції врахував, що протокол про порушення митних правил № 1021/10000/24 складений на підставі висновку експерта СЛЕД Держмитслужби 30 серпня 2024 року № -0316, з якого вбачається, що за результатами досліджень встановлено, що наданий на дослідження предмет ідентифіковано як спеціально призначений компонент для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), а саме: система подвійного скиду боєприпасів, що призначена для кріплення на БПЛА, яка модифікована для військового використання з двома додатковими фіксаторами, що призначені для кріплення боєприпасів. Вищезазначений предмет модифіковано для військового використання, зазначених в позиції ML10.с Списку товарів військового призначення, що є додатком до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807. Суд дійшов висновку, що вказаний висновок містить опис проб (зразків) товару, методи дослідження, результати дослідження та висновки. Разом з тим, висновок не містить детального опису дослідження, проведеного експертами. Зокрема, лише вказано, що за результатами дослідження зовнішнього вигляду, конструкції зразка, довідкової інформації ресурсів мережі Інтернет, наданий на дослідження предмет ідентифіковано як спеціально призначений компонент для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), а саме система подвійного скиду боєприпасів, невідомого виробництва, що призначена для кріплення на БПЛА, які модифіковані для військового використання з двома додатковими фіксаторами, що призначені для кріплення боєприпасів. З огляду на встановлені обставини, судом враховано, що у висновку експерта СЛЕД Держмитслужби від 30 серпня 2024 року № -0316, який подав митний орган, фактично не міститься опису самого дослідження. З висновку не вбачається, які дані експерт оцінив та проаналізував та чому дійшов саме до такого висновку, як зазначено у дослідженні. Фактично вказаний висновок містить лише сам висновок без опису порядку дослідження.

Також судом враховано, що захисник ОСОБА_2 у судовому засіданні на спростування вказаного висновку СЛЕД надала суду висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи № 1401/1 від 27 лютого 2025 року. Відповідно до цього висновку об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, затвердженому постановою КМУ від 20 листопада 2003 року № 1807, та не є товарами військового призначення, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Єдиному списку товарів подвійного використання, затвердженому постановою КМУ від 28 січня 2004 року № 86 та не є товарами подвійного використання, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Оцінюючі Висновки, що містяться в матеріалах справи, суд вважав за можливе покласти в основу постанови Висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи № 1401/1 від 27 лютого 2025 року, оскільки експертиза проводилась атестованим судовим експертом ОСОБА_3 , експерт був попереджений про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України. Висновок експертизи містить докладний опис проведених експертом досліджень, у результаті яких зроблені висновки та надані обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експерту.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що предмети, які пересилались з України до Канади, не відносяться до товарів військового призначення та подвійного використання, дозвіл на вивезення (тимчасове вивезення) яких не потрібен.

Окремо суд наголосив на тому, що жодних належних доказів на підтвердження обставин, викладених у протоколі, суду не надано та не зазначено про наявність таких доказів. Не надано і належних доказів на підтвердження наявності у ОСОБА_2 прямого умислу на вчинення дій, відповідальність за які, передбачена ст. 473 МК України. У матеріалах справи відсутні та не надавались у судовому засіданні будь-які дані чи належні докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 вчинила протиправні дії та має нести відповідальність за дії, що утворюють об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 473 МК України.

З огляду на відсутність достовірних і достатніх відомостей про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення та враховуючи вимоги закону, що сумніви мають трактуватись на користь притягуваного до відповідальності, місцевий суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 473 МК України, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

Апеляційний суд погоджується з таким висновком суду першої інстанції та додатково враховує таке.

Відповідно до ст. 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються:

1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів;

2) поясненнями свідків;

3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності;

4) висновком експерта;

5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Згідно з Законом України від 20 лютого 2003 року № 549-IV«Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» міжнародна передача товарів військового призначення та подвійного використання може здійснюватися суб`єктом міжнародних передач товарів або іноземним суб`єктом господарської діяльності за наявності у нього відповідного дозволу чи висновку Держекспортконтролю, оригінал якого під час митного оформлення разом з іншими документами, необхідними для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, зобов`язаний надати відповідний суб`єкт.

За змістом Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, який є Додатком до Порядкуздійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 20 листопада 2003 року № 1807 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 9 серпня 2017 року № 596), тобто, яка діяла станом на час досліджуємих подій, позиція ML10 передбачала: «Літальні апарати», «аеростатичні повітряні судна», «безпілотні літальні апарати» («БПЛА»), авіаційні двигуни, та обладнання для «літальних апаратів», «супутнє обладнання» та «компоненти», як наведено нижче, «спеціально призначені» або модифіковані для військового «використання», які мають УКТ ЗЕД - 8411, 8412, 8525, 8526, 8801 00, 8802, 8803;

- позиція ML10.с: непілотовані «літальні апарати» та «аеростатичні повітряні судна», а також «супутнє обладнання», які наведено нижче, та «спеціально призначені» для них «компоненти», які мають коди УКТ ЗЕД - з 8526, 8529, 8801, 8805, 9032, 9033 00 00 00:

1) «БПЛА», дистанційно пілотовані літальні апарати (RPVs), автономні програмовані апарати і безпілотні «аеростатичні повітряні судна»;
2) пускові установки, ремонтно-відновлювальне обладнання та наземне обладнання;
3) обладнання, розроблене для керування або контролю;

Згідно з Переліком товарів, на міжнародні передачі (імпорт) яких не поширюється дія Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» у період воєнного стану на території України, який є Додатком до постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2022 року № 1378, позиція ML10.с: «непілотовані «літальні апарати» та «аеростатичні повітряні судна», а також «супутнє обладнання», які наведено нижче, та «спеціально призначені» для них «компоненти»:

1) «БПЛА», дистанційно пілотовані літальні апарати (RPVs), автономні програмовані апарати і безпілотні «аеростатичні повітряні судна»;

2) пускові установки, ремонтно-відновлювальне обладнання та наземне обладнання;

3) обладнання, розроблене для керування або контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18 березня 2025 року внесено зміни до Додатку до Постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2022 року № 1378 - Переліку товарів, відповідно до якого позиція ML10.с викладена: «непілотовані літальні апарати» та «літальні апарати, легші за повітря», а також супутнє обладнання, як наведено нижче, та спеціально розроблені для них компоненти:

1) «БПЛА», дистанційно пілотовані літальні апарати (Remotely Piloted Air Vehicles, RPVs), автономні програмовані літальні апарати і безпілотні «літальні апарати, легші за повітря»;

2) пускові установки, ремонтно-відновлювальне обладнання та наземне допоміжне обладнання;

3) обладнання, розроблене для керування або контролю.

Під час апеляційного розгляду експерт Кравченко О.Е. підтримав висновок СЛЕД Держмитслужби, пояснивши, що система скиду відноситься до військового призначення; що на даний час існує певна категорія БПЛА, які відносяться до товарів військового призначення, оскільки використовуються в зоні бойових дій. Раніше їх відносили до іграшок. БПЛА має відеокамеру, контролер польоту, акумуляторна батарея, 4 електродвигуна. Якщо він один летить, то він виконує роль розвідника. Якщо ж до нього чіпляється боєприпас за допомогою пристрою скиду або дрон-камікадзе, до якого безпосередньо прикріплюється боєприпас, оператор керує цим FPV («я бачу, куди лечу»), бачить ціль та скидає боєприпас. Пристрій, наданий на експертизу, має єдину мету - його кріплять на дрони, і основне завдання пристрою - відділення боєприпасу від дрону, тобто, здійснення процесу скиду. Іншого призначення цього виробу немає. Якщо цей пристрій створений для ведення бойових дій, то він є предметом військового призначення. Виробник повинен був зареєструватись в Держекспортконтролі, і будь-які дії по розпорядженню таким пристроєм здійснюється лише з дозволу Держекспортконтролю. За висновком СЛЕД - вказані предмети спеціально призначені компоненти для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), які модифіковані для військового використання, а тому відносяться до зазначених в позиції ML10.с Списку товарів військового призначення предметів. УКТ ЗЕД не вирішує, до яких товарів відноситься той чи інший товар. Про дрони або їх обвіси, або їхню модифікованість в УКТ ЗЕД нічого не сказано. Якщо взяти до уваги постанову Кабінету Міністрів України № 86, яка розглядає товари подвійного використання, то вона розглядає будь-які авіаційні пристрої як товари військового призначення, для експорту яких потрібен дозвіл Держекспортконтролю. Ввезення таких товарів проводиться без дозволу експертконтролю, а імпорт - тільки з відповідного дозволу. Пристрої для скидів потрібні зараз нашій армії, і будь-хто їх зараз робить для військового використання. Основне завдання квадрокоптера-камікадзе або квадрокоптера-скидувача - це ураження ворожої цілі. Оскільки зараз йде війна, і ці скиди використовуються на війні, вважає, що скиди є товарами військового призначення.

Згідно з положеннями ст. 357 МК України дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Призначення дослідження (аналізу, експертизи) в інших установах (організаціях) допускається лише у разі неможливості проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленим підрозділом або за заявою декларанта чи уповноваженої ним особи для підтвердження чи спростування результатів проведеного дослідження (аналізу, експертизи).

Відповідно до ст. 502 МК України експерт призначається посадовою особою митного органу, в провадженні якої перебуває справа про порушення митних правил, у разі потреби в спеціальних знаннях. Експертом може бути особа, яка має необхідні знання для надання відповідного висновку.

Згідно з положеннями ст. 515 МК України експертиза призначається, якщо для з`ясування питань, що виникають у справі про порушення митних правил, виникла потреба у спеціальних знаннях з окремих галузей науки, техніки, мистецтва, релігії тощо. Зазначена експертиза не є судовою експертизою.

Експертиза проводиться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, його відокремлених підрозділів та інших установ або окремими спеціалістами, які призначаються посадовою особою митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил. Особа, щодо якої порушено зазначену справу, має право на проведення за її рахунок незалежної експертизи.

Як обґрунтовано зазначила захисник, матеріали справи не містять процесуального документу про призначення експертизи, а містять лише запит про проведення дослідження.

Водночас апеляційний суд враховує, що відповідно до пп. 64. п. 4 Положення про Державну митну службу України Держмитслужба організовує у встановленому законодавством порядку проведення митних експертиз та досліджень і провадження експертної діяльності у Держмитслужбі та її територіальних органах.

Згідно з Положенням про СЛЕД Держмитслужби, затвердженим наказом Держмитслужби від 23 жовтня 2019 року № 18 (зі змінами) СЛЕД Держмитслужби є спеціалізованим територіальним органом Держмитслужби з питань експертизи у системі територіальних органів Державної митної служби.

Відповідно до п. 3 Положення про СЛЕД Держмитслужби, одним з її основних завдань є забезпечення реалізації державної митної політики та державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи, запобігання та протидії контрабанді, боротьби з порушеннями митних правил, а також проведення досліджень та здійснення експертної діяльності у митній сфері.

СЛЕД Держмитслужби проводить дослідження (аналізи, експертизи) проб (зразків) товарів у рамках процедур митного контролю та оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: ідентифікації (визначення складу, фізичних, фізико-хімічних характеристик тощо) товарів, класифікації товарів згідно з УКТЗЕД та для інших цілей, визначених Митним кодексом України та Положенням про СЛЕД Держмитслужби.

Окрім цього, Положенням про СЛЕД Держмитслужби передбачено здійснення СЛЕД Держмитслужби експертного забезпечення заходів Держмитслужби щодо запобігання та протидії контрабанді, а також боротьби з правопорушеннями під час застосування митного законодавства.

Апеляційний суд враховує, що згідно з Атестатом про акредитацію з додатком СЛЕД Держмитслужби має повноваження на комплексні класифікаційні та ідентифікаційні дослідження візуальним методом, методом вимірювання лінійних кутових розмірів, ваговим методом, методом порівняльного дослідження шляхом зіставлення конструктивних ознак і параметрів досліджуваних об`єктів з довідковими даними технічної документації, нормативних документів, відкритих довідникових джерел інформації, і об`єктом дослідження є машини механізми, їх складові частини та комплектуючі, виробниче та технологічне обладнання й устаткування, вироби побутового, виробничого, медичного призначення, їх частини та комплектуючі, мікросхеми та радіоелементи, комп`ютерна і офісна техніка, засоби зв`язку, їх частини, деталі та частини готових виробів, спеціальні технічні засоби, у тому числі, товари подвійного використання, вироби військового призначення, їх частини та конструктивно схожі з ними вироби.

При цьому СЛЕД Держмитслужби не здійснює проведення експертизи в галузі державного експортного контролю в розумінні та для цілей, описаних в ст. 11 Закону України від 20 лютого 2003 року № 549-ІУ «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання», однак, одним із основних завдань СЛЕД Держмитслужби є визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю, та яку проводить Держекспортконтроль України.

Підсумовуючи вищезазначене, до компетенції та уповноважень СЛЕД Держмитслужби та її фахівців, що мають право на проведення досліджень за відповідним напрямом, відноситься визначення характеристик зразків товарів з метою їх ідентифікації та класифікації тощо (для цілей митного контролю та оформлення або з`ясування питань в справі про порушення митних правил), за якими вони можуть бути віднесені до товарів військового призначення та подвійного використання відповідним уповноваженим державним органом.

З огляду на наведені положення, апеляційний суд приймає до уваги, що СЛЕД Держмитслужби має право на проведення експертних досліджень, шляхом проведення певних методик визначати за певними ознаками належність об`єктів предметам, які зазначені у відповідних списках, проте, не має повноважень безпосередньо визначати, чи відноситься той чи інший товар до товарів військового призначення.

За змістом експертного дослідження експертами СЛЕД як раз і зазначено про те, що надані на дослідження предмети мають ознаки товарів, які відносяться до товарів військового призначення, які вказані у відповідному Списку. Однак, безумовного висновку про належність вказаних предметів до товарів військового призначення експертне дослідження не містить.

При цьому апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що висновок СЛЕД не містить детального опису дослідження, проведеного експертами, що давало б підстави дійти беззаперечного висновку про належність предметів до товарів військового призначення.

За встановлених у сукупності даних апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано не прийняв вказаний висновок як доказ на підтвердження винуватості ОСОБА_2 у вчиненні інкримінованого їй правопорушення.

При цьому апеляційний суд враховує, що під час апеляційного розгляду експерт не зміг вказати, до якої конкретно позиції ML10.c відносяться предмети, надані на дослідження, та який УКТ ЗЕД мають, хоча СЛЕД Держмитслужби має такі повноваження.

Також апеляційний суд враховує, що відповідно до ст. 12 Закону України від 20 лютого 2003 року № 549-ІУ попередня ідентифікація товарів, що підлягають державному експортному контролю та здійснення необхідних заходів, пов`язаних з отриманням дозвільних документів на здійснення міжнародних передач таких товарів, є обов`язком суб`єкта господарювання, державного замовника у сфері оборони та суб`єктів, зазначених у ч. 3 ст.15 даного Закону, яким ОСОБА_2 не є.

Під час апеляційного розгляду опитаний ОСОБА_6 пояснив, що він є чоловіком ОСОБА_2 та одночасно працює співзасновником в компанії «Полідрон», яка виготовляє у тому числі БПЛА для сил оброни. БПЛА різняться між собою за якістю, за належністю, за використанням, так само, як й інші товари. Так лопатою можна копати город, а можна використовувати її на передовій, але від цього лопата не буде визнана товаром військового призначення. Так само й автомобілі, які курсують містом, а потім можуть бути використані у бойових умовах, що також не буде свідчити, що це товар військового призначення; ноутбуки, телефони, весільні коптери та інші товари. Так і з БПЛА, які є як іграшкові, а є такі, які використовуються військовими. Щоб БПЛА став військовим товаром, він повинен пройти відповідну сертифікацію і бути прийнятим на озброєння в Україні. Так само і з системами скиду, які компанія робить як для цивільних осіб, у т.ч. і для рибалок для прикорму риби, так і для військових. Ці системи скидів відрізняються за технічними характеристиками, у т.ч. і щільністю матеріалів, контролерів, замків тощо. ОСОБА_2 відправлялись системи скидів для рибалок, які за своїми технічними характеристика недоцільно та не бажано використовувати військовими.

Відповідно до ст. 9 Закону Україну «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання», найменування та опис товарів, міжнародні передачі яких підлягають державному експортному контролю, вносяться до списків товарів, що підлягають державному експортному контролю, які складаються за відповідними групами товарів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, із залученням заінтересованих центральних органів виконавчої влади. До складання списків можуть також залучатися представники підприємств, наукових установ, організацій, а також їх об`єднань, і таки Списки затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Окрім цього, згідно з положеннями ст. 11 вищевказаного Закону експертиза в галузі державного експортного контролю проводиться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, для вирішення питання про можливість надання відповідних дозволів, висновків чи міжнародних імпортних сертифікатів, можливість проведення реєстрації суб`єктів господарювання, державних замовників у сфері оборони у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, як суб`єктів здійснення міжнародних передач товарів або надання таким суб`єктам, державним замовникам повноважень на право здійснення експорту, імпорту товарів військового призначення та товарів, які містять відомості, що становлять державну таємницю.

Цією ж нормою закону визначено, зокрема, що основними завданнями експертизи в галузі державного експортного контролю є визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю.

Таким чином, експертиза в галузі державного експортного контролю, завданням якої є визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю, може буди проведено лише центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю.

Перелік юридичних осіб, які мають повноваження на здійснення діяльності щодо попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, відображений на сайті ДСЕК (https://www.dsecu.gov.ua/ua/poperednia-identifikacia-tovaru_perelik-uridicnih-osib).

Київська торгово-промислова палата входить до переліку таких юридичних осіб.

Стороною захисту до суду першої інстанції наданий експертний висновок Київської торгово-промислової палати від 11 листопада 2024 року № К-1016, згідно з яким автономне навісне обладнання на цивільні квадрокоптери - системи навішування (закріплення), перевезення та доставки вантажів відповідає коду УКТ ЗЕД (ас. 63-76).

УКТ ЗЕД предметів, визначений експертом Київської ТПП при проведенні експертного дослідження, не співпадає з УКТ ЗЕД, зазначеним у позиції ML10та ML10.c Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю.

Також апеляційний суд враховує, що згідно з податковою консультацією Державної митної служби України від 22 лютого 2019 року № 682/6/99-99-15-03-02-15/ІПК методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на усій території України і є достатньою підставою для визначення коду УКТ ЗЕД при складанні податкових накладних. Підприємство не має права самостійно змінювати коди УКТ ЗЕД. встановлені торгово-промисловими палатами, та зобов`язане зазначати при складанні податкових накладних код УКТ ЗЕД, визначений торгово- промисловою палатою, на що обґрунтовано посилається захисник.

Окрім того, апеляційний суд приймає до уваги, що стороною захисту наданий висновок судового експерта ОСОБА_3 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи № 1401/1 від 27 лютого 2025 року.

Відповідно до Розділу IV Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень товарознавча експертиза - це дослідження експертом товарознавцем будь-яких питань, вирішення яких вимагає застосування спеціальних знань у цій галузі. Під час проведення судово-товарознавчої експертизи оцінюються споживчі властивості товарів за органолептичними, фізико-хімічними та іншими якісними показниками, а також їх кількісними характеристиками, що здійснюється експертами шляхом проведення випробувань (вимірювань), вивчення інформації за маркуванням і дослідження відповідних товаросупровідних документів.

Предметом судової товарознавчої експертизи є споживчі властивості та вартість товарів.

Основними завданнями товарознавчої експертизи є: визначення вартості товарної продукції; визначення належності товарів до класифікаційних категорій, які прийняті у виробничо-торговельній сфері; визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог тощо.

Згідно з даними Реєстру атестованих експертів на офіційному сайті Міністерства юстиції України експерт ОСОБА_3., який не є фахівцем держспецустанови, на що обґрунтовано посилається представник митного органу, однак, має кваліфікацію судового експерта, та, серед іншого, Свідоцтво на проведення товарознавчих експертиз, дія якого продовжена до 5 червня 2027 року, - «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів».

За змістом експертного висновку, експертом застосована методологія товарознавчої ідентифікації товару та за технічними характеристиками підтверджені коди УКТ ЗЕД наданих для проведення дослідження об`єктів, та зазначено, що вказані об`єкти за найменуванням та описом не відповідають Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807, та не є товарами військового призначення, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Єдиному списку товарів подвійного використання, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 28 січня 2004 року № 86, та не є товарами подвійного використання, міжнародна передача яких підлягає державному контролю (ас. 89-128).

З висновку експерта встановлено, що експерт методом товарознавчої ідентифікації товару та порівняння УКТ ЗЕД, технічних характеристик наданих на дослідження об`єктів дійшов висновку про невідповідність наданих на дослідження систем скидів даним, зазначеним у Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807, що не свідчить про недопустимість даного доказу.

Окремо апеляційний суд звертає увагу, що 17 жовтня 2024 року на адресу ГУ СБУ у м. Києві та Київській області митним органом направлено повідомлення про кримінальне правопорушення за ст. 333 КК України (ас. 24).

Як встановлено під час апеляційного розгляду, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені. Однак, до матеріалів справи відповідні дані не долучені.

З метою перевірки доводів сторін, на запит Київського апеляційного суду Держекспортконтроль листом від 7 липня 2025 року повідомив, що в межах своїх завдань та функцій ідентифікує товари (встановлює відповідність конкретних товарів, які є об`єктами міжнародних передач, найменуванню та опису товарів, внесених до відповідних списків товарів, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю) та визначає умови (порядок) здійснення їх міжнародних передач (на підставі дозволу (висновку) або без дозволу (висновку) у порядку встановленому законодавством) за підсумками проведення експертизи з використанням баз даних Автоматизованої системи експортного контролю. За результатом перевірки наявних баз даних Держекспортконтроль інформує про відсутність відомостей щодо ідентифікації товару, зазначеного у звернені (схожого на систему кріплення та перевезення/скиду вантажу з маркуванням «Tower Pro MG90S Micro servo»), що унеможливлює проведення експертизи в галузі Державного експортного контролю України та надання обґрунтованих роз`яснень про його належність до товарів цивільного або військового призначення (ас. 183).

З огляду на встановлені обставини, відсутність належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження того, що предмети, які знаходились у міжнародному поштовому пересиланні, відносяться до товарів військового призначення, на які необхідні дозвільні документи в галузі експортного контролю, апеляційний суд вважає, що висновок суду першої інстанції проте, що митним органом не надано беззаперечних доказів того, що ОСОБА_2 було вчинено правопорушення, передбачене ст. 473 МК України, та відсутність в її діях вказаного складу правопорушення, у зв`язку з чим провадження у справі закрито на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, є законним та обґрунтованим, і доводи апеляційної скарги таких висновків не спростовують.

Таким чином під час апеляційного розгляду не встановлені підстави для скасування постанови суду першої інстанції, у зв`язку з чим апеляційна скарга представника митного органу до задоволення не підлягає.

Керуючись ст. 529 МК України, ст. 294 КУпАП, суддя апеляційного суду, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника Київської митниці Держмитслужби Герасименко Тетяни Володимирівни - залишити без задоволення.

Постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 13 березня 2025 року щодо ОСОБА_2 за ст. 473 МК України - залишити без зміни.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду М.А. Васильєва