Справа № 196/606/25
№ провадження 3/196/468/2025
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.08.2025 с-ще Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Костюкова Д.Г., секретаря Дорошенко В.В., за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника - адвоката Петренко І.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с-ща Царичанка справу про адміністративні правопорушення, яка надійшла з Царичанського ВП №4 Дніпровського РУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, паспорт № НОМЕР_1 виданий 06.07.2018 органом 1261, рнокпп НОМЕР_2 , яка не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

До Царичанського районного суду Дніпропетровської області після доопрацювання надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ч.1 ст.184 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №441729 від 03.06.2025 зазначено, що ОСОБА_1 ухилилася від виконання, передбачених ст.150 СК України, обов`язків щодо виховання своєї малолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого остання приблизно у квітні 2025 року вчинила розпусні дії з іншою малолітньою дитиною за адресою АДРЕСА_1 .

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.1 ст.184 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину в інкримінованому їй адміністративному правопорушенні не визнала, пояснивши наступне. Вона має дуже добрі стосунки з дочкою та завжди займалася її вихованням, при цьому донька відвідує школу мистецтв, навчалася в першому класі на відмінно, має позитивну характеристику, займалася додатково з вчителем. Вона систематично відвідує батьківські збори, є головою батьківського комітету та постійно приділяє увагу навчанню дитини. До цього часу батько не цікавився навчанням та вихованням дитини, а лише проводив з дитиною дозвілля. Телефон доньці купив батько. Які саме події трапилися, про що зазначено в протоколі, їй невідомо. Вона мала розмову з донькою та остання тільки сказала, що їй соромно за те, що вона зробила і більше нічого пояснити не змогла. Поліцейський приїхав до неї додому і повідомив, що у відношенні неї складено протокол. З травня цього року батько забрав дитину до себе і не дає їй можливість бачитися та спілкуватися з донькою. З чоловіком вони шлюб розірвали та всі події почалися після того, як вона подала до суду заяву про стягнення аліментів. Враховуючи зазначене, підтримала подане через канцелярію суду 27.06.2025 клопотання про закриття провадження у справі, прохала його задовольнити та закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Захисник Петренко І.Ф. в судовому засіданні прохала закрити провадження у справі за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, яке інкримінуються ОСОБА_1 , та підтримала клопотання останньої, посилаючись на те, що ОСОБА_1 себе винною не визнавала та не визнає, дійсно у неї з чоловіком виник конфлікт, внаслідок чого виникли дані події. В матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази на підтвердження вини ОСОБА_1 , а тому справа підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного.

Згідно з ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом.

Відповідно до вимог статей 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Відповідно до вимог статей 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення має бути обґрунтовано конкретними доказами. В основу постанови мають бути покладені лише достовірні докази, досліджені у судовому засіданні.

Підставою притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Частиною 1 статті 184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

У даному випадку ОСОБА_1 інкримінується ухилення від виконання нею батьківських обов`язків стосовно належного виховання.

Відповідно до вимог ст.12 Закону України «Про охорону дитинства»:

Виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, забезпечення рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами.

Згідно зі ст. 150 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані: виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини; піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток; забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя; поважати дитину.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №441729 від 03.06.2025 зазначено, що ОСОБА_1 ухилилася від виконання, передбачених ст.150 СК України, обов`язків щодо виховання своєї малолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Однак, у порушення вимог ст.256 КУпАП, в протоколі не зазначено, які саме обов`язки щодо виховання малолітньої дитини не виконала ОСОБА_1 та які права та інтереси малолітньої ОСОБА_3 були порушені внаслідок цього.

Більш того, суду не надано жодного доказу на підтвердження ухилення ОСОБА_1 від виконання її обов`язків щодо забезпечення виховання її доньки.

Суд звертає увагу, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є безумовним та беззаперечним доказом вчинення особою адміністративного правопорушення, якщо відсутні інші належні і допустимі докази.

Долучені до протоколу письмові пояснення ОСОБА_1 (а.с.5); фотознімки із застосунку "Дія", а саме паспорт ОСОБА_1 , актовий запис про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.6-9) жодним чином не свідчать про наявність у діях чи бездіяльності ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, яке передбачено ч.1 184 КУпАП.

Суд зауважує, що одноразове допущення дитиною протиправної поведінки не свідчить про ухилення батьків від її виховання у розумінні ст.150 СК України, за відсутності належних доказів такого ухилення та відповідного причинного зв`язку між цими подіями.

Більш того, у протоколі зазначено, що дитина вчинила розпусні дії щодо іншого малолітнього, однак зазначене свідчить про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КК України, що може бути доведено виключно шляхом проведення досудового розслідування та винесення відповідного рішення судом, однак таких доказів до протоколу не долучено.

Поміж тим, як встановлено в судовому засіданні та вбачається з наданих та досліджених в судовому засіданні доказів, зокрема: Акту обстеження умов проживання від 06.06.2025, довідки Царичанської школи мистецтв від 02.06.2025 №16, характеристики учениці 1 класу Лисківської філії Царичанського ліцею ОСОБА_3 від 03.06.2025 №292, Висновку оцінки потреб сім`ї, Акту оцінки потреб сім`ї від 09.06.2025, Висновку органу опіки та піклування щодо визначення місця проживання малолітньої ОСОБА_3 від 24.06.2025 №2028/022-10, ОСОБА_1 приділяє достатньо уваги вихованню своєї малолітньої дитини.

Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

При цьому суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Практика Європейського суду з прав людини показує, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Так, у відповідності до сталої практики ЄСПЛ, а саме рішення по справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978, «Коробов проти України» від 21.10.2011 ЄСПЛ звертає увагу, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків. При цьому стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

За змістом ч.3 ст.62 Конституції України, фактичні обставини не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо вини тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про недоведеність у судовому засіданні винуватості ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.? ? ? ? ? ? ? ? ?

Керуючись п. 1 ст. 247, 280, 283-284, 285, 294 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.184 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Царичанський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_4 ? ? ?