Справа № 476/459/25
Провадження № 3/476/286/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2025 року суддя Єланецького районного суду Миколаївської області Чернякова Н.В., за участю секретаря Слободніченко В.А.

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від відділення поліції № 1 Вознесенського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області

про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого по АДРЕСА_1

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

27.06.2025 року на розгляд до Єланецького районного суду Миколаївської області надійшла справа про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 608554/379 від 18.04.2025 року, ОСОБА_1 12.04.2025 року о 23:00 годині по вул. Соборна 150 в смт. Єланець Вознесенського району Миколаївської області вчинив сварку з ОСОБА_2 , в ході якої ображав словами нецензурної лайки та вистрелив з пневматичного пістолету в праву ногу, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення та заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до слідуючого висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Виходячи зі змісту ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості необхідні для вирішення справи.

Відповідно до статті 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний зокрема з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність законодавчо-визначених ознак, наявність яких дає підстави дійти висновку у кожному конкретному випадку щодо належної правової кваліфікації дій особи, та як наслідок прийняти рішення щодо можливості притягнення такої особи до юридичної відповідальності.

Відсутність (недоведеність) хоча б однієї із ознак складу адміністративного правопорушення унеможливлює прийняття рішення про притягнення особи до відповідальності та застосування відносно неї заходів державного примусу, зокрема накладення стягнення у виді штрафу.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - є місце його вчинення, до якого законодавець відніс громадські місця.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі та характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства. Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку та має бути вчинено в громадському місці, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Велика Палата Верховного Суду в своїй Постанові від 03.07.2019 року (справа №288/1158/16-к) зазначила таке: «За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства».

Як вбачається з матеріалів справи, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 склалися неприязні відносини на грунті ревнощів особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Із письмових поясненням ОСОБА_1 , долучених до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що 02.04.2025 року він дізнався про спілкування його дружини, ОСОБА_3 , з потерпілим. 11.04.2025 року він пішов до ОСОБА_2 з`ясувати стосунки, після чого останній обіцяв йому припинити таке спілкування. Проте, 12.04.2025 року ОСОБА_1 зрозумів, що потерпілий продовжує спілкування з його дружиною, після чого взяв пневматичний пістолет й пішов до ОСОБА_2 додому. ОСОБА_2 відчинив квартиру на його стукіт та побачивши пістолет, який він тримав у руці, почав зачиняти двері і вдарив його по руці, потім він вистрілив з пістолету по ОСОБА_2 . Після цього він пішов додому, однак йому зателефонувала його дружила та сказала повернутись до ОСОБА_2 . Він взяв з дому інший пневматичний пістолет та повертаючись у під`їзді зустрів ОСОБА_3 , яка почала хапати його за одяг і він двічі вистрілив. ОСОБА_3 почала кричати і він пішов додому.

Із письмових пояснень ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_1 прийшов до нього додому та будучи розлюченим вистрілив з пістолета у ногу, чим завдав йому тілесних ушкоджень.

З письмових пояснень ОСОБА_3 слідує, що її колишній чоловік ОСОБА_1 будучи обуреним на неї, вистрілив їй в ногу з пневматичного пістолету, чим завдав тілесні ушкодження.

Аналізуючи зібрані в матеріалах справи докази суд приходить до висновку, що протиправні дії ОСОБА_1 були вчинені не з мотиву явної неповаги до суспільства, а зумовлені неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати йому шкоду з особистих спонукань, тобто на грунті ревнощів. Умисел на заподіяння шкоди потерпілому ОСОБА_1 реалізував.

Належних та допустимих доказів, які б підтвердили наявність в діях ОСОБА_1 всіх ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, матеріали справи не містять.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведення винуватості особи тлумачаться на її користь.

На підставі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене суд вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки за своїм характером не є дрібним хуліганством, а містить ознаки кримінального правопорушення, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП слід закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого даною статтею.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду через Єланецький районний суд Миколаївської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Н.В. Чернякова