Справа № 697/1690/25
№ пров. 3/697/810/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2025 року м. Канів

Суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області Деревенський І.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого генеральним директора ТОВ «Енергетично-дорожнє будівництво»,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 41 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

До Канівського міськрайонного суду Черкаської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 41 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення від 27.06.2025 №Ц/ЧК/13563/347/П/ПТ, вбачається, що 27.06.2025 о 10 год.00 хв. при проведенні заходу державного нагляду (контролю) ТОВ «Енергетично-дорожнє будівництво» за адресою: Черкаська обл. м. Канів вул. Енергетиків, 65, виявлено порушення законодавства про працю, а саме:

1). Повторно порушено частину першу статті 10 ЗУ № 2136, не забезпечено додержання строків виплати заробітної плати працівникам. Відповідно до довідки про використання коштів у ТОВ «Енергетично-дорожнє будівництво» за період з 29.03.2025 по 16.06.2025 станом на 16.06.2025 заборгованість із заробітної плати 465 працівникам становить 47239,3 тис. грн., заборгованість перед 74 звільненими працівниками становить 5277,8 тис. грн.;

2). Порушено вимоги частини другої статті 10 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 № 2136 щодо здійснення оплати праці в першочерговому порядку та здійснення інших платежів після виконання зобов`язань щодо оплати праці. Заборгованість із виплати заробітної плати працівникам ТОВ «Енергетично-дорожнє будівництво» виникла з лютого 2022 року. Відповідно до довідки про використання коштів за період з 29.03.2025 по 16.06.2025 залишок коштів станом на 29.03.2025 становив 31000 грн., надійшло коштів - 363900,8 тис. грн. З них на виплату заробітної плати витрачено 49900,6 тис. грн., що становить 13,7 % від загальної суми надходження, з них на погашення заборгованості минулих періодів 37549,6 тис. грн., що становить 10,3% від загальної суми надходження, на сплату податків та інших обов`язкових платежів 22829,8 тис. грн., що становить 6,3% від загальної суми надходження, використано на ремонт адмінприміщень, придбання оргтехніки, легкового автотранспорту, меблів, канцтоварів, цінних талерів, спонсорської допомоги, тощо 2445,2 тис. грн., що становить 0,7 % від загальної суми надходження, на інші видатки 288426,7 тис. грн., що становить 79,2 % від загальної суми надходження, залишок коштів станом на 16.06.2025 - 329,5 тис. грн., що становить 0,09 % від загальної суми надходження при наявності заборгованості із заробітної плати. Станом на 16.06.2025 заборгованість із заробітної плати 465 працівникам становить 47239,3 тис. грн., заборгованість перед 74 звільненими працівниками становить 5277,8 тис. грн.

ОСОБА_1 у судове засідання, не з`явився повторно, викликався до суду належним чином шляхом направлення судових повісток. Судові повістки направлялась на адресу місця проживання ОСОБА_1 , зазначену в протоколі про адміністративне правопорушення, які повернулися із відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 було достовірно відомо про складення відносно нього матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив, зокрема, висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» («Alimentaria Sanders S.A. v. Spain») від 07 липня 1989 року).

Протокол про адміністративне правопорушення підписаний особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. Дані про місце проживання особи вносяться у протокол про адміністративне правопорушення з її слів, та коли особа знайомиться з його змістом та ставить свій підпис без викладення зауважень, то вказані дії свідчать про те, що усі особисті дані про цю особу внесені представниками поліції вірно та відповідають дійсності, тобто навмисне чи помилкове зазначення особою невірних даних про своє місце проживання не має правового значення для складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 41 КУпАП. При цьому, протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 підписав без будь-яких зауважень щодо даних його місця проживання.

З огляду на те, що ОСОБА_1 , будучи обізнаним щодо складання відносно нього 27.06.2025 протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 41 КУпАП та про призначені судові засідання з розгляду даного протоколу, не вжив заходів для явки до суду, розглядом справи не цікавився, а судом було вжито передбачених законодавством України заходів щодо повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про дату і місце розгляду справи (ст. 277-2 КУпАП), та реалізації її права приймати участь у розгляді справи в суді.

Як вбачається з положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП, під час розгляду даної категорії справ присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1, 2 ст.115 КЗпП України, заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У разі коли день виплати заробітної плати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, заробітна плата виплачується напередодні.

Згідно з ч. 1 ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства, у тому числі при звільненні) роботодавець повинен письмово повідомити працівника в день їх виплати.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 24 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У разі, коли день виплати заробітної плати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, заробітна плата виплачується напередодні.

Частиною 1 ст. 10 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» передбачено, що заробітна плата виплачується працівнику на умовах, визначених трудовим договором.

Диспозицією ч. 2 ст.41 КУпАП передбачено відповідальність, зокрема, за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, або ті самі діяння, вчинені щодо неповнолітнього, вагітної жінки, одинокого батька, матері або особи, яка їх замінює і виховує дитину віком до 14 років або дитину з інвалідністю.

Підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність у діях особи складу правопорушення.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Згідно з ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст.251КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протокол про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 41 КУпАП, однак матеріали справи не містять відомостей про притягнення ОСОБА_1 до адмінстративної відповідальності за ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість, а тому, з урахуванням принципів і загальних засад Кодексу України про адміністративні правопорушення, практики Європейського Суду з прав людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення поза розумним сумнівом. Проте, таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

У своєму рішенні від 10.02.1995 року в справі «Алене де Рібермон проти Франції» Європейський Суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вимоги ст. 62 Конституції України про те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь, провадження у справі, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 41 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 42 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, через відсутність в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Канівського

міськрайонного суду І. І. Деревенський