Провадження № 3/752/5866/25
Суддя Коваль В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.08.2025 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Коваль В.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Голосіївського управління поліції ГУНП України в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбаченихст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 26.06.2025 року о 19.40 год., знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Кільцева Дорога, 1, у ТРЦ «Республіка» в магазині «ІНФОРМАЦІЯ_2» брав одяг зі стендів, заносив в примірочну та кидав їх на підлогу, виражався нецензурною лексикою в бік персоналу, чим своїми діями скоїв дрібне хуліганство, передбачене ст. 173 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 27.06.2025 року о 16.00 год., знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Кільцева Дорога, 1, у ТРЦ «Республіка» в магазині «ІНФОРМАЦІЯ_2» брав одяг зі стендів, заносив в примірочну та кидав їх на підлогу, виражався нецензурною лексикою в бік персоналу, чим своїми діями скоїв дрібне хуліганство, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, був повідомлений належним чином, ніяких клопотань на адресу суду не надходило.

Дослідивши наявні матеріали справи, зокрема: вищезазначеними протоколами про адміністративні правопорушення, протоколом про адміністративне затримання, поясненнями, рапортом та відеозаписами, суд приходить до висновку.

Слід зазначити, що відповідно до положень ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»). За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Таким чином, враховуючи, що по справі зібрано достатньо доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, та які підтверджують вчинення вищезазначеним адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП, є всі підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності та накладення на нього адміністративного стягнення в межах, установлених у санкції ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, міститься у ст. 5 вказаного Закону.

Керуючись ст. 9, 23, 33, 36, 40-1, 173, 252, 283-285, 294 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення:

-за ст. 173 КУпАП у вигляді адміністративного стягнення - 20 годин громадських робіт,

-за ст. 173 КУпАП у вигляді адміністративного стягнення - 40 годин громадських робіт.

Згідно ст. 36 КУпАП накласти на ОСОБА_1 остаточне стягнення у вигляді адміністративного стягнення - 40 годин громадських робіт.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять ) грн. 60 коп.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.О. Коваль