Справа №534/1876/25
Провадження №3/534/423/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2025 року м. Горішні Плавні

Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області у складі головуючого судді Малюк М.В., за участю секретаря судового засідання Савченко Я.О., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , представника потерпілої - адвоката Чернушенка В.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хресстище Харківської області, громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП,

в с т а н о в и в :

(1) Формулювання обставин правопорушення, яке пред`являлось особі у протоколі.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №398763 від 23.06.2025 склад адміністративного правопорушення викладено таким чином: «21.06.2025 об 11 год 00 хв ОСОБА_1 перебуваючи за адресою проживання АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно колишньої дружини ОСОБА_2 , котре виражалося у образах честі та гідності, висловлюваннях на адресу останньої нецензурною лайкою, погрозах фізичною розправою, внаслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю ОСОБА_2 ».

Означене правопорушення кваліфікується особою, якою оформлювалися матеріали справи про адміністративне правопорушення, за частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

У судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, зазначив, що не пам`ятає, що було в зазначену в протоколі дату. Водночас підтвердив, що між ним та потерпілою часто відбуваються сварки, але він її не ображає. Не вбачає в цьому правопорушення, тому що між людьми, що проживають разом, часто відбуваються сварки на ґрунті непорозуміння. Зазначав, що на звукозапису голос йому не належить, натомість заперечував проти проведення експертизи на предмет ідентифікації голосу.

Потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що живе з колишнім чоловіком в одному житлі, квартирі, наймачем якої виступає власно вона. ОСОБА_1 прописаний в цій квартирі задовго до розірвання шлюбу як член сім`ї. Шлюб із ОСОБА_3 розірвано ще в 2013 році. У кожного окрема кімната, але є приміщення спільного користування, - це кухня, коридор, ванна кімната. ОСОБА_1 її часто ображає, висловлюється на її адресу огидними словами, нецензурною лайкою, принижує її, навіть дозволяє собі підіймати руку, залякує погрозами вбити. Але вимушена жити з кривдником в одній квартирі, тому що іншого житла не має. Життя із колишнім чоловіком під одним дахом перетворилося для неї на суцільний жах, вона відчуває приниження, образи, страх за своє життя. Наголошувала, що боїться колишнього чоловіка. Стосовно події 21.06.2025 повідомила обставини, аналогічні тим, що зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення та письмових поясненнях до протоколу. Додала, що її психічному здоров`ю завдана шкода, що полягає у відчутті приниження, розгубленості, страху за життя, у неї підвищується тиск. Потерпіла не бачить виходу з такої ситуації, живе в постійній напрузі, страху та передчутті нових образ.

Представник потерпілої особи адвокат Чернушенко В.Ю., який діє на підставі доручення на надання безоплатної вторинної правничої допомоги від 28.07.2025 №3475/2025-3984756 та ордера на надання правничої допомоги від 29.07.2025, зазначав, що в цьому випадку наявний склад адміністративного правопорушення, ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство стосовно колишньої дружини. Склад правопорушення підтверджується протоколом, письмовими поясненнями, звукозаписом, зробленим потерпілою для фіксування правопорушення.

(2) Оцінка суду.

Відповідно до положень ч ч. 1 та 2 статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі статтями 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, доходить таких висновків.

Частиною першою статті 173-2 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Домашнє насильство згідно із Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь (пункт 3 частини 1 цього Закону).

Психологічне насильство форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи (пункт 14 частини 1 статті 1 Закону «Про запобігання та протидію домашньому насильству»).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у вчиненні дій/бездіяльності, однієї або кількох, зазначених у диспозиції частини першої статті 173-2 КУпАП.

Ураховуючи норми пункту другого частини 2 статті 3 Закону «Про запобігання та протидію домашньому насильству (сфера дії цього законодавства поширюється, зокрема на колишнє подружжя) ОСОБА_4 є потерпію особою від домашнього насильства.

Доказами в справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суддя встановлює наявність чи відсутність правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які установлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків тощо (частина перша статті 251 КУпАП), а обов`язок щодо їх (доказів) збирання покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених законом (частина друга статті 251, стаття 255 КУпАП).

У відповідності до частини першої статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі

У відповідності до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддя заслухав особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілу, та зазначає, що в судовому засіданні ОСОБА_1 проявляв явну зневагу до потерпілої, поводив себе зухвало, підвищував голос, перебивав, на що суд вимушений був реагувати шляхом застосування попередження. Суд розцінює таку поведінку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, як спробу чинити тиск на потерпілу.

Суддя зауважує, що в судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , неодноразово наголошував, що ситуацію, яка стала приводом для правопорушення, якому останній надає визначення «сварка», можна було вирішити якимось іншим шляхом. Тож, суд критично оцінює твердження ОСОБА_1 стосовно того, що останній не пам`ятає події, які відбувалися 21.06.2025. Тим самим вводить суд в оману щодо фактів, що не допустимо.

Суддею під час відтворення в судовому засіданні досліджено звукозапис подій, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення, та встановлено, що він фіксує факт словесних образ, погроз, залякування, приниження на адресу потерпілої, висловлювання щодо неї суцільної нецензурної лайки тощо.

Суд не приймає заперечення ОСОБА_1 щодо належності йому голосу в досліджуваному звукозапису, оскільки останнім не доведено у встановленому порядку інше. Проти проведення судової експертизи на предмет ідентифікації голосу заперечував категорично.

Зіставлення цих дії ОСОБА_1 стосовно потерпілої із переліком та описом дій, визначених у пункті 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», дозволяє суду кваліфікувати їх як психологічне насильство, що встановлює склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 173-2 КУпАП.

До психологічного насильства суд відносить образи, приниження гідності потерпілої, залякування, висловлювання нецензурною лайкою тощо, що зазначено вище.

Суд погоджується, що внаслідок таких дій зі сторони колишнього чоловіка, потерпіла зазнала шкоди психічному здоров`ю, оскільки, виходячи із загальних правил спілкування та поведінки в суспільстві, принципів людяності, поваги один до одного та здорового глузду взагалі, ті висловлювання, що встановлені судом внаслідок дослідження звукозапису, є огидними, принизливими, такими, що безумовно порушують гідність будь-якої людини, така форма спілкування в суспільстві не є допустимою.

(3) Вина ОСОБА_1 у вчиненні щодо потерпілої психологічного насильства підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, рапортом поліцейського, письмовими поясненнями потерпілої, звукозаписом подій, дослідженим у судовому засіданні.

Зважаючи на викладене, встановлені в судовому засіданні обставини щодо подій, які відбувалися в зазначену в протоколі дату, суд критично оцінює заперечення останнім його вини та вчинення дій, зазначених у протоколі.

Таким чином, дії правопорушника суд кваліфікує за частиною першою статті 173-2 КУпАП, оскільки він вчинив домашнє насильство стосовно своєї колишньої дружини ОСОБА_2 , що полягає в умисному вчиненні дій психологічного характеру.

(4) Мотиви накладення адміністративного стягнення.

Визначаючи вид та міру адміністративного стягнення, суд, виходячи із положень статті 23 КУпАП, зазначає, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до статті 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

У цьому випадку визначаючи вид та міру адміністративного стягнення, суд враховує майновий стан правопорушника, непрацездатніть, його особу.

Обставин, що обтяжують або пом`якшують відповідальність порушника, передбачених статтею 35 КУпАП, судом не встановлено.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції частини 1 статті 173-2 КУпАП у розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, на думку суду таке стягнення сприятиме вихованню правопорушника у дусі додержання законів України, а також запобігатиме вчиненню ним нових правопорушень.

Питання про судовий збір вирішено судом у порядку статті 40-1 КУпАП, згідно з якою у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір сплачується особою, на яку таке стягнення накладено.

Керуючись ст ст.40-1, 173-2 (частина 1), 251, 252, 283-285, 294 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 340 (триста сорок) грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно із ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 605 (шістсот п`ять) грн 60 (шістдесят) коп. судового збору.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження. Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Марина МАЛЮК

Особи, які беруть участь у справі, мають право ознайомитися із повним текстом постанови та отримати її копію після 22 серпня 2025 року в приміщенні Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області.