ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9797/25
провадження № 3/753/4221/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" червня 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Щасна Т.В, за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адвоката Щелкова П.С., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 3 ст. 154 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 за ч. 3 с т. 154 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 09.05.2025 серії ВАД № 630461 ОСОБА_1 у період часу 20.04.2025 р. приблизно 17 год. 00 хв. на АДРЕСА_1 під час відпочинку із сім`єю і бгала її собака, яка підбігла до неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та вкусила його, заподіявши шкоди здоров`ю, за що передбачена відповідальність ч.3 ст. 154 КУпАП.

В суді ОСОБА_1 свою вину не визнала та пояснила, що 20.04.2025 р. вона разом зі своєю сім`єю відпочивали біля будинку, грали у м`яч, в цей час її собака бігала біля них. Через деякий час із-за забору вийшов малолітній хлопчик, років 5, який в руках тримав пістолет іграшковий, цим пістолетом хлопчик вдарив собаку по голові, собаку стрибнула на хлопчика, чи вкусила собака хлопчика, вона не бачила, оскільки малолітній відразу побіг додому.

Захисник Щелков П.С. просив суд закрити провадження у справі стосовно ОСОБА_1 за відсутності складу адміністративного правопорушення, оскільки протокол було складено з порушенням вимог закону та у матеріалах справи відсутні достатні докази вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 154 КУпАП.

Так захисник вказує, що у матеріалах справи міститься протокол про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 154 КУпАП, в той час як ОСОБА_1 була вручена копія даного протоколу, у якій вказано, що остання вчинила правопорушення, передбачене ч.2 ст. 154 КУпАП. Крім цього, в порушення вимог ст. 265-5 КУпАП, уповноваженою особою не було вилучено тварину, як цього вимагає норма закону та не долучено протокол про тимчасове вилучення тварини, із зазначенням яку саме тварину вилучено та її індивідуальні ознаки. Разом з цим, протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 було складено з порушенням вимог ст. 254 КУпАП, а саме, як зазначено у протоколі, подія сталася 20.04.2025 р., а протокол про адміністративне правопорушення складено лише 09.05.2025 р.

Водночас, захисник вказує, що у протоколі відсутні посилання на нормативно-правові акти, які встановлюють вимоги до утримання та поводження з домашніми тваринами собак та відсутні докази вчинення нею адміністративного правопорушення, яке ставиться її у вину, зокрема відсутні фотографії заподіяння укусів собакою, відеозаписи та свідки події. Захисник надав письмові пояснення та просив долучити до матеріалів справи.

На неодноразові виклики до суду потерпіла - мати неповнолітнього ОСОБА_3 - ОСОБА_4 не з`явилася, не надала пояснення стосовно фактичних обставин справи.

Суд дослідивши матеріали справи у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП - доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП за якою складено протокол.

Обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Як вбачається зі протоколу про адміністративне правопорушення, який долучений до матеріалів та наданий суду, дії ОСОБА_1 кваліфікується за ч.3 ст. 154 КУпАП, проте у копії протоколу, який був вручений ОСОБА_1 після його складання, останній ставиться у вину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 154 КУпАП.

Таким чином, протокол який долученим до матеріалів справи та який був вручений ОСОБА_5 відрізняються своєю кваліфікацію, що є порушенням вимог ст. 254 КУпАП.

Крім цього, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, він був складений уповноваженою особою 09.05.2025 р., в той час як подія сталася 20.04.2025 р., а мати неповнолітнього ОСОБА_3 звернулася до поліції лише 24.04.2025 р.

Отже протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 було складено лише через 19 днів після події, що є також порушенням вимог ст. 254 КУпАП.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Належне складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку статті 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.

Разом з цим, згідно положень частини третьої статті 154 КУпАП передбачена відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну

В свою чергу, диспозиція норми частини першої статті 154 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності внаслідок дій пов`язаних з порушенням утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Юридичний склад адміністративного правопорушення - це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративний проступок.

Такий комплекс ознак передбачає чотири елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає в утриманні собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утриманні незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулюванні собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбиранні власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Стаття ст. 154 КУпАП є бланкетною нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення її ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст. 154 КупАП більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння. Відтак при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, особа, яка складає протокол повинна викласти суть правопорушення виходячи із частини першої даної статті з посиланням на конкретний пункт Правил утримання собак, котів і хижих тварин у населених пунктах, який вважається порушенням, чи Правил утримання домашніх тварин, чи інших нормативно-правових актів, що встановлюють вимоги до утримання та поводження з домашніми тваринами та виключно після цього зазначати наслідки у виді заподіяної шкоди, як це передбачено ч.3 ст. 154 КУпАП.

Натомість, у протоколі пор адміністративне правопорушення відступні будь-які посилання на нормативно-правові акти, які встановлюють вимоги до утримання та поводження з домашніми тваринами, які були порушені ОСОБА_1 та в чому це порушення проявлялося. Крім цього, у протоколі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 154 КУпАП не розкрито об`єктивну сторону правопорушення, оскільки не зазначено чи відноситься ця тварина до Переліку небезпечних порід собак.

Так, до протоколу про адміністративне правопорушення в якості доказів долучено копію рапорту від 24.04.2025 про повідомлення ОСОБА_4 Дарницького УП ГУНП в м. Києві, що її сина 20.04.2025 р. покусав собака на АДРЕСА_1 ; заяву ОСОБА_4 від 25.04.2025 р. до Дарницького УП ГУГНП в м. Києві в якій вона просить притягнути господаря собаки породи вівчарка , який вкусив її сина; копія медичної довідки про те, що ОСОБА_3 23.04.2025 р. о 02-14 год. звернувся до КНП «Центр ЕМД та МК» за медичною допомогою, від госпіталізації відмовився; копія довідки від 20.04.2025 р. про звернення до медичної установи, де проведено огляд і рекомендовано лікування в поліклініці за місцем проживання. Вказані копії документів не завірені належним чином.

Будь-які докази, які б свідчили про те, що саме собака ОСОБА_1 вкусив малолітнього ОСОБА_3 та фото укусів собакою малолітнього до матеріалів справи не долучено.

Отже, з наданих суду доказів, не можна зробити висновок, що собака ОСОБА_1 вкусив малолітнього ОСОБА_3 та спричинив шкоду його здоров`ю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 Кодексу України про адміністративних правопорушень.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» (заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися виключно від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично самим судом.

Діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У рішенні ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява №36673/04), суд встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі фабула була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення.

Так, відповідно до пункту 39 постанови Верховного Суду від 08 липня 2020 року в справі № 463/1352/16-а у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Відповідно до пункту першого статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутня подія або склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи сукупність наведених обставин, а також, що протокол про адміністративне правопорушення та долучені матеріали не містять беззаперечних доказів, які поза розумним сумнівом підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 154 КУпАП, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з підстав, передбачених п.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 126 ч.5, 284-285КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 154 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя: