Справа № 152/1053/25
П О С Т А Н О В А

Іменем України

21 серпня 2025 року м. Шаргород

Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Роздорожна А.Г.,

за участі секретаря судового засідання Сербіної М.В.

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

законного представника малолітньої потерпілої ОСОБА_2 ,

представника малолітньої потерпілої адвоката Костриці В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли з відділення поліції №2 Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, ід.№ НОМЕР_1 , зареєстрованої по АДРЕСА_1 , непрацюючої,

за частиною першою статті 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

безпосередньо після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, виніс постанову про наступне:

І. Опис обставин, установлених під час розгляду справи.

1. В період липня 2025 року ОСОБА_1 ухилилася від покладених на неї статтею 12 ЗУ «Про охорону дитинства» обов`язків по вихованню своєї малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки остання вчинила цькування, а саме поширювала в соціальних мережах фото з образливими написами відносно малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

2. В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні не визнала, зазначила, що не бачить в діях своєї доньки ознак протиправності. В липні 2025 року ввчері до неї додому прийшли родичі малолітньої ОСОБА_4 та почали словесний конфлікт з приводу того, що її донька ОСОБА_3 ображає ОСОБА_4 .. Після розмови з вказаними особами на підвищених тонах, ОСОБА_1 почала розпитувати доньку з приводу цієї ситуації та дізналася, що доька є учасником закритого телеграм-каналу, в якому вона разом з іншими малолітніми та неповнолітніми дітьми спілкуються. На цей канал донька встановила пароль в своєму телефоні. Після розмови, донька показала ОСОБА_1 зміст розмов в цьому каналі. Ознайомившись з цією перепискою, ОСОБА_1 вказала, що в ній брала участь не тільки її донька, а також це відносини між дітьми і дорослим, на її думку, не варто втручатися, а тим більше звертатися з цього приводу до поліції.

3. Законний представник малолітньої потерпілої - ОСОБА_2 вказав, що він з родиною проживає в м. Київ. На період літніх канікул свою малолітню доньку ОСОБА_4 , 2015 року народження, він відправив до бабусі в м. Шаргород. При цьому він кожного разу спілкувався з донькою по телефону. Під час розмов по телефону донька нічого не розповідала. Саме бабуся зауважила, що до ОСОБА_5 діти жорстко ставляться та поширюють в мережі Інтернет образливі чутки. В результаті було з`ясовано, що малолітні та неповнолітні, чатина яких мешкає в м. Шаргород, в закритому телеграм-каналі та групі образливо обговорювали ОСОБА_5 , робили образливі написи на її фотозображеннях, тощо. З метою, щоб розібратися у ситуації, вони прийшли до ОСОБА_1 .. Однак остання не бажала розібратися в даній ситуації та стала на захист своєї доньки. Родина ОСОБА_6 очікула, що ОСОБА_1 врешті хоч вибачиться за поведінку доньки, проте цього не сталося. У зв`язку з цим бабуся малолітньої ОСОБА_4 вирішила звернутися із заявою до поліції. Лише після цього, ОСОБА_1 прийшла і вибачилася. Законний представник потерпілого вважав таку поведінку ОСОБА_1 нещирою, а тому наполягав на приитягненні останньої до відповідальності. Окремо зазначив, що наразі його донька у зв`язку із вказаними подіями відвідує психолога.

4. Представник малолітньої потерпілої адвокат Костриця В.С. в судовому засіданні просив притягнути до відповідальності ОСОБА_1 , оскільки остання неналежно виконала свої батьківські обов`язки щодо виховання своєї малолітньої доньки, що призвело до заподіяння психологічної шкоди малолітній ОСОБА_4 .. Окрім цього, адвокат додав до матеіралів справи копії консультативних висновків лікаря-психолога, а також копію скарги на дії працівників поліції, які, щодо батьків інших учасників вищевказаної телеграм-групи жодних протоколів не склали, тобто не в повній мірі розібралися в ситуації та не притягнули всіх винних до відповідальності.

5. Допитана в судовому засіданні в присутності матері малолітня ОСОБА_7 суду показала, що це вона створила телеграм-канал та групу для спілкування. Учасниками були діти різного віку та з різних міст, близько 7-8 осіб. Протягом останнього часу в цій групі активно почали розміщувати образливі пости відносно малолітньої ОСОБА_4 .. В чому полягала причина таких дій, малолітня ОСОБА_7 пояснити не могла. Підтвердила, що малолітня ОСОБА_8 дійсно активно ображала ОСОБА_4 ..

ІІ. Оцінка Суду.

6. В діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 184 КУпАП, тобто ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

7. Не зважаючи на не визнання вини, вина ОСОБА_1 підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, що передбачені статтею 251 КУпАП.

8. Зокрема, копією рапорту (а.с.2), відповідно до якого надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 19 липня 2025 року о 22-20 год дівчинка із сусідського будинку ОСОБА_3 в мережі інтернет поширює неправдиві чутки про онуку ОСОБА_6 ; копією повідомлення тимчасово виконуючого обов`язки начальника СВ відділення поліції №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції Олександра Ковальського, що у зв`язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, не можливо внести відповідну інформацію до ЄРДР (а.с.3); копіями заяв про вчинення правопорушення (а.с.4, 7), відповідно до яких ОСОБА_9 повідомила про вчинення відносно своєї доньки, що має інвалідність, правопорушення, що має характер приниження честі та гідності, а також порушення конфіденційної персональної інформації; копією рапорту (а.с.6), відповідно до якого надійшла заява від ОСОБА_9 , матері неповнолітньої дитини з інвалідністю ОСОБА_4 про те, що з початку червня 2025 року відбулося вчинення злочину, передбаченого статтею 301-2 КК України відносно її малолітньої доньки, зокрема в мессенджері «Телеграм», малолітньою ОСОБА_10 було розповсюджено фото з метою публічного показу, де було зображено її малолітню дитину та малюнки і написи сексуального характеру; копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 (а.с.9), відповідно до якого ОСОБА_1 є її матір`ю; письмовими поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та неповнолітньої ОСОБА_3 (а.с.12, 13); скрін-шотами із групи в мессенджері «Телеграм» (а.с.14-19), на яких дійсно зображенні фото малолітньої дівчинки із написами образливого характеру; копією висновку ЛКК №11 від 15 лютого 2024 року (а.с.22), відповідно до якого ОСОБА_4 встановлено діагноз дитячий ідіопатичний сколіоз грудо-поперекового відділу хребта; консультативним висновком лікаря-психолога від 25 липня 2025 року, відповідно до якого у ОСОБА_4 було виявлено травматичний досвід пов`язаний із тривалим психологічним, емоційним кібернасильством, посттравматичний стресовий розлад (а.с.33, 34).

9. Також в протоколі про адміністративне правопорушення від 23 липня 2025 року серії ВАД №031923 (а.с.1) зафіксовані обставини вчинення правопорушення, вони узгоджуються із іншими дослідженими доказами (див. пункт 8), він є документом, що засвідчує факт неправомірних дій і в силу статті 251 КУпАП вважається належним доказом цього.

10. Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)» визначає булінг як - це діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого. Типовими ознаками булінгу є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі; наслідки у вигляді психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страху, тривоги, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого. Одним із видів булінгу є психологічний: психологічний (принизливі погляди, жести, образливі рухи тіла, міміка обличчя, поширення образливих чуток, ізоляція, ігнорування, погрози, жарти, маніпуляції, шантаж).

11. В даному випадку мало місце цькування малолітньої ОСОБА_4 поза межами освітнього процесу, але за допомогою електронних комунікацій. Однак це жодним чином не нівелює сам факт такого цькування. ОСОБА_1 , будучи матір`ю малолітньої ОСОБА_3 , неналежним чином виконала свої батьківські обов`язки щодо виховання своєї доньки, не роз`яснила їй недопустимість вчинення цькування щодо інших осіб та наслідки, які можуть настати в результаті таких дій, не вжила належних заходів щодо недопущення такої поведінки доньки та вчасно не звернула увагу на спілкування своєї доньки в закритих телеграм-групах, в яких малолітні учасники знущаються над іншими малолітніми.

ІІІ. Накладення адміністративного стягнення

12. Обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до статті 34 КУпАП, не встановлено.

13. Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до статті 35 КУпАП, не встановлено.

14. Вирішуючи питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення, Суд, відповідно до статті 33 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, майновий стан. Приймаючи до уваги відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують адміністративну відповідальність, Суд вважає за доцільне застосувати до громадянки ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн, що є достатнім для виховання вищезазначеної особи, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як нею, так і іншими особами.

15. Підстави для застосування іншого, більш м`якого або більш суворого стягнення, відсутні.

16. Відповідно до статті 40-1 КУпАП та статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI з ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір.

З цих підстав,

керуючись статтями 1, 9, 23, 33, 184, 276-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 184 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 850 (вісімсот п`ятдесят) грн.

2. Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, Код отримувача: (код ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UА0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106.

3. Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу.

Реквізити для сплати штрафу: Отримувач: ГУК у Він.обл./м.Шаргород/21081100, Код отримувача: (код ЄДРПОУ ) 37979858, Банк отримувача : Казначейство України (ел. адм. подат.), Рахунок отримувача: UA0002908, Код класифікації доходів бюджету: 21081100.

В порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу, в разі несплати правопорушником штрафу у строк, штраф стягується у подвійному розмірі штрафу визначеного у відповідній статті Кодексу України про адміністративні правопорушення та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Шаргородський районний суд Вінницької області.

Суддя Андрея РОЗДОРОЖНА