Справа № 703/4079/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2025 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Овсієнко І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду об`єднані матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративних правопорушень, що передбачені ст. 173, ч. 2 ст. 187 КУпАП,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , щодо якого постановою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 26.03.2025 в справі №703/468/18, провадження 1-в/703/49/25 встановлений адміністративний нагляд, зокрема із встановленням обов`язку з`являтися на реєстрацію до відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, якого постановою Смілянського міськрайонного суду від 27.02.2025 в справі №703/839/25, провадження 3/703/588/25 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП із накладенням стягнення у виді штрафу, 07.06.2025 о 13-00 год не прибув на реєстрацію до відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, чим порушив правила адміністративного нагляду.

Він же, як особа, щодо якої постановою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 26.03.2025 в справі №703/468/18, провадження 1-в/703/49/25 встановлений адміністративний нагляд, зокрема із забороною залишати місце проживання будинок за адресою АДРЕСА_2 , в нічний час доби, якого постановою Смілянського міськрайонного суду від 27.02.2025 в справі №703/839/25, провадження 3/703/588/25 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП із накладенням стягнення у виді штрафу, 23.07.2025 близько 23-10 год був відсутній за вказаним місцем проживання, чим порушив правила адміністративного нагляду.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 187 КУпАП як порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Він же, 23.07.2025 близько 23-10 год перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , з використанням сокири розбив вікно будинку, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП як дрібне хуліганство.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, проте надав письмову заяву, в якій свою провину визнав, просив розглянути справу без його присутності.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Справа належить до категорії тих, що розглядаються за обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, але суддя, враховуючи позицію, виражену ОСОБА_1 в письмовій заяві, вважає за можливе розглянути справу за його відсутності, оскільки з її змісту вбачається, що останній поінформований про здійснення провадження в справі в суді.

Суддя, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 187 КУпАП, адміністративна відповідальність за вказаною частиною статті настає у разі порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції.

Частиною 2 ст. 187 КУпАП передбачено відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Об`єктом зазначеного правопорушення є суспільні відносини у сфері встановлення та здійснення адміністративного нагляду за окремими категоріями раніше судимих осіб.

Адміністративний нагляд - це система тимчасових примусових профілактичних заходів спостереження і контролю за поведінкою окремих осіб, звільнених з місць позбавлення волі, що здійснюються органами внутрішніх справ. Адміністративний нагляд встановлюється з метою запобігання вчиненню злочинів окремими особами, звільненими з місць позбавлення волі, і здійснення виховного впливу на них.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 187 КУпАП, полягає у порушенні зазначених у диспозиції статті правил адміністративного нагляду.

Стаття 9 Закону України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі» від 01 грудня 1994 року №264/94-ВР визначає, що особи, щодо яких встановлено адміністративний нагляд, зобов`язані вести законопослушний спосіб життя, не порушувати громадський порядок і додержувати таких правил: а) прибути у визначений установою виконання покарань термін в обране ними місце проживання і зареєструватися в органі Національної поліції; б) з`являтися за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і давати усні та письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; в) повідомляти поліцейських, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи, місця проживання чи перебування, а також про виїзд за межі району (міста) у службових справах; г) в разі від`їзду в особистих справах з дозволу поліцейського в інший населений пункт та перебування там більше доби зареєструватися у відповідному органі Національної поліції.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Зі змісту статті 296 КК та судової практики Верховного Суду (постанова Великої Палати від 03 липня 2019 року №288/1158/16-к, провадження №13-28кс19), вбачається, що кримінально каране хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на правоохоронювані цінності, що супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Таке посягання, як правило, здійснюється в людних або громадських місцях, зазвичай з ініціативи правопорушника, супроводжується нецензурною лайкою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Проявами особливої зухвалості під час цих дій є нахабне поводження, буйство, бешкетування, поєднане з насильством, знищення або пошкодження майна, тривале порушення спокою громадян, зрив масового заходу, тимчасове порушення нормальної діяльності установи, підприємства, організації або громадського транспорту тощо. Винятковим цинізмом у контексті статті 296 КК визнаються дії, що демонструють брутальну зневагу до загальноприйнятих норм моралі, зокрема прояви безсоромності чи грубої непристойності, публічне оголення, знущання з хворих, дітей, людей похилого віку, осіб, що знаходяться у безпорадному стані.

Для юридичної оцінки діяння за статтею 296 КК обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема мотиву явної неповаги до суспільства.

За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла (пункт 5 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 №10 «Про судову практику у справах про хуліганство»).

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Як визначено ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Як вбачається з матеріалів справи, дії ОСОБА_1 полягали в тому, що він в нічний час, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, розбив вікно в будинку за адресою АДРЕСА_2 , а також в нецензурній лайці в громадських місцях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень повністю підтверджується сукупністю письмових доказів, досліджених безпосередньо під час судового розгляду, а саме:

- даними протоколів про адміністративне правопорушення серії ВАД №475287 від 05.08.2025 та серії ВАД №475283 від 19.06.2025 за ч. 2 ст. 187 КУпАП, а також серії ВАД №475288 від 05.08.2025 за ст. 173 КУпАП, що відповідають вимогам ст. 256 КУпАП та в яких викладені обставини вчинених ОСОБА_1 правопорушень;

- даними рапорту інспектора відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 23.07.2025, якими зафіксовані отримані відомості про вчинені правопорушення та в подальшому відомості зареєстровані в Журналі єдиного обліку відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області під №19323;

- даними рапорту ДОП відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 09.06.2025 про виявлення правопорушення, передбаченого ст. 187 КУпАП, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1 ;

- даними протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 24.07.2025;

- відомостями протоколу огляду місця події від 24.07.2025 з фототаблицею, за адресою АДРЕСА_2 , де виявлено розбите вікно та сокиру;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ;

- даними постанови Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 26.03.2025 в справі №703/468/18, провадження 1-в/703/49/25, якою щодо ОСОБА_1 встановлений адміністративний нагляд;

- даними постанови Смілянського міськрайонного суду від 27.02.2025 в справі №703/839/25, провадження 3/703/588/25, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП із накладенням стягнення у виді штрафу.

Зазначені вище докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку.

З урахуванням викладеного та враховуючи, що у справі зібрано достатньо доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, та які підтверджують вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, є всі підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення та наявні відомості про особу порушника, відсутність обставин, які пом`якшують або обтяжують відповідальність за вчинення правопорушення, оскільки стан алкогольного сп`яніння не підтверджується матеріалами справи, вважаю, що для перевиховання ОСОБА_1 , стимулювання поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, достатнім є стягнення, з врахуванням ст. 36 КУпАП, в межах санкції ч. 2 ст. 187 КУпАП у виді штрафу.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» та в порядку ст. 40-1 КУпАП, з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір, ставка якого складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Доказів, які звільняють ОСОБА_1 від сплати судового збору за розгляд справи про адміністративне правопорушення, матеріали справи не містять.

Керуючись ст. 9, 23, 36, 40-1, ст.187, ст.ст.252, 283-285, 294 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, що передбачені ст. 173, ч. 2 ст. 187 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення із застосуванням ст. 36 КУпАП у виді штрафу в розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 (двісті п`ятдесят п`ять) гривень (отримувач коштів: ГУК у Черк. обл. 21081100, код отримувача , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0023753, код класифікації: 21081100).

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок судового збору (отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106).

У разі несплати правопорушником штрафу у п`ятнадцятиденний термін з дня вручення йому постанови, постанова надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з ОСОБА_1 стягнути подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, захисником протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя І.В.Овсієнко