Справа № 296/8023/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" серпня 2025 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Покатілов О.Б., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Житомирського РУП № 2 ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

ОСОБА_1 19.07.2025 року близько 22 год. 00 хв., перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , вчинила дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме: ображала нецензурною лайкою. Таким чином, ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Потерпілий ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду даної адміністративної справи судом повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, з письмовою заявою про відкладення розгляду вказаної адміністративної справи до суду не звертався, в зв`язку з чим суд вважає можливим розглянути зазначену адміністративну справу без його участі.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснила, що сварку почав сам потерпілий. Він тривалий час веде антисоціальний спосіб життя, носить військовий одяг без права на це, за зауваження про що і почав кидатися на неї та ображати. Вона ( ОСОБА_1 ) у відповідь також, захищаючись, обматюкала його.

Суд дослідив матеріали адміністративної справи, а саме: довідку від 21.07.2025 року Про результати перевірки за зверненням ОСОБА_2 з приводу неправомірних дій сусідки, рапорт від 19.07.2025 року, заяву ОСОБА_2 від 19.07.2025 року, письмові пояснення ОСОБА_2 від 19.07.2025 року, письмові пояснення ОСОБА_2 від 21.07.2025 року, письмові пояснення ОСОБА_1 від 21.07.2025 року, рапорт ПОГ СПОГ ВВГ Житомирського РУП № 2 ГУНП в Житомирській області В.Кутини від 21.07.2025 року.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до відповідальності.

В порядку статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на вкладання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Тобто, відповідно до вимог ст. 245, 252, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, судом забезпечується всебічне, повне та об`єктивне дослідження всіх обставин справи.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 468689 від 21.07.2025 року, ОСОБА_1 19.07.2025 року близько 22 год. 00 хв., перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , вчинила дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме: ображала нецензурною лайкою. Згідно змісту протоколу свідки події відсутні.

Потерпілий ОСОБА_2 у своїх письмових пояснення, зокрема, зазначив, що 19.07.2025 року близько 22 год. год. він повертався до свого місця проживання та, перебуваючи неподалік свого будинку, сусідка з кв. АДРЕСА_3 на ім`я ОСОБА_3 почала поводити себе агресивно, ображати словами нецензурної лайки та вчинила бійку.

З письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що 22.07.2025 року близько 22:00 год. вона перебувала неподалік свого будинку та в неї виник конфлікт із сусідом з кв. АДРЕСА_4 на ім`я ОСОБА_4 , який тривав короткий проміжок часу. Також доповнила, що з вказаним сусідом має тривалі неприязні відносини.

Разом із тим, лайка в межах конфлікту, який склався між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , за відсутності доказів на підтвердження порушення громадського порядку, не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки порушення громадського порядку і спокою громадян, в даному випадку, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку.

Зокрема, матеріали справи не містять належних, допустимих та достатніх доказів, що у ході конфлікту між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 будь-яким чином зачіпались інтереси та порушувався спокій інших громадян, як і не було допущено порушення нормальної роботи підприємств, установ та організацій, знищення або пошкодження якого-небудь майна. Фактично всі наявні в справі докази підтверджують виключно конфліктну ситуацію лише між ОСОБА_2 і ОСОБА_1 та ґрунтуються на показах потерпілого.

При цьому, сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст.173 КУпАП.

Будь-яких інших доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 19.07.2025 року адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, за обставин викладених у протоколі, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

В даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що і відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Враховуючи викладене вище, суд доходить переконання про відсутність належних, достатніх і переконливих доказів, які б поза розумним сумнівом підтверджували, що ОСОБА_1 19.07.2025 року вчинила дрібне хуліганство.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Враховуючи вимоги ст.62 Конституції України про те, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суд вважає необхідним провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст. 283, 284 КУпАП,-

постановив:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом десяти днів з дня її винесення.

Cуддя О. Б. Покатілов