Справа № 643/3837/24
Провадження № 3-в/643/31/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.08.2025 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Замікула Б.С.,

за участю секретаря судового засідання Каратаєвої Я.В.,

прокурора Маркевич Ю.В.,

правопорушниці ОСОБА_1 ,

захисника правопорушниці адвоката Підлісного М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові заяву прокурора про виправлення описки у постанові Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2024 у справі

№ 643/3837/24,

УСТАНОВИВ:

Постановою судді Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2024 у справі №643/3837/24, ОСОБА_2 (на даний час прізвище змінено на « ОСОБА_3 »), ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, на підставі ст. 22 КУпАП звільнено від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого діяння, винесено усне зауваження.

При винесенні вказаної постанови суддею, серед іншого, враховано позицію прокурора, який в судовому засіданні вказав про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, однак зазначив, що її дії не спричинили негативних наслідків для охоронюваних інтересів держави, а тому вбачається малозначність вчиненого адміністративного правопорушення.

02.04.2025 прокурор Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Тищенко П.А., який приймав участь у розгляді вказаної справи, подав заяву про виправлення описки у судовому рішенні, в якій просив викласти шістнадцятий абзац описової частини рішення в наступній редакції: «Прокурор у судовому засіданні вказав, що у діях особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП».

Заяву про виправлення описки призначено до судового розгляду.

В подальшому постановою судді Салтівського районного суду міста Харкова від 22.04.2025 заяву про виправлення описки залишено без розгляду, у зв`язку із поданням прокурором заяви про повернення раніше поданої заяви для доопрацювання.

26.06.2025 прокурор Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Тищенко П.А. вдруге звернувся до суду із заявою про виправлення описки в постанові Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2024 у справі №643/3837/24, в якій просив викласти шістнадцятий абзац описової частини рішення в наступній редакції: «Прокурор у судовому засіданні вказав, що у діях особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.»

В обґрунтування поданої заяви прокурор, серед іншого, зазначив, що під час своєї промови у судовому засідання він не посилався на малозначність діяння а навпаки неоднаразово наголошував на його серйозності та обґрунтованості притягнення до відповідальності. Також він у своєму виступі підкреслював обставини, що свідчать про відсутність обґрунтованих підстав для визнання правопорушення малозначним.

Вказану заяву прокурора призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні прокурор підтримала заяву про виправлення описки та просила її задовольнити з підстав, викладених у заяві.

Захисник правопорушниці, адвокат Підлісний М.О., просив відмовити у задоволенні заяви про виправлення описки, посилаючись на те, що виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, зокрема, правильність написання прізвищ, імен, адрес, зазначення дат та строків, тощо.

Проте, як вказує адвокат, заява прокурора про виправлення описки не містить належного обґрунтування того, що абзац шістнадцятий постанови Московського районного суду м. Харкова містить механічні граматичні помилки (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо), арифметичні помилки чи інші помилки, що мають технічний характер.

На думку адвоката, описова частина судового рішення містить лише узагальнений судом виклад позиції сторін справи без надання судом оцінки їх законності та обґрунтованості, а відтак не впливає на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Одночасно просив врахувати, що у разі незгоди із прийнятою судом постановою, прокурор міг оскаржити її в апеляційному порядку, однак цього не зробив.

Детально позиція адвоката викладена у письмових поясненнях

ОСОБА_1 , яку постановою судді Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2024 у справі №643/3837/24 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, підтримала позицію свого захисника та просила відмовити у задоволенні заяви прокурора.

Розглянувши заяву про виправлення описки, заслухавши пояснення прокурора, правопорушниці та її захисника, дослідивши матеріали справи, суддя зазначає наступне.

Положеннями КУпАП не передбачено порядку виправлення описки в постанові у справі про адміністративне правопорушення, що є правовою прогалиною.

Між тим, керуючись положеннями Закону України «Про правотворчу діяльність», суддя вважає за можливе подолати зазначену правову прогалину у спосіб, який визначений вказаним Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про правотворчу діяльність» правова прогалина - це повна або часткова відсутність норми права, що не забезпечує завершеність правового регулювання відповідних суспільних відносин.

Згідно з положенням ч. 3 ст. 65 вказаного Закону суд для подолання правової прогалини може застосовувати у випадках, передбачених законом: 1) аналогію закону - шляхом застосування до неврегульованих суспільних відносин положень закону, який регулює подібні суспільні відносини; 2) аналогію права - шляхом застосування до суспільних відносин, не врегульованих нормативно-правовими актами, загальних принципів права.

Враховуючи наведене, при розгляді заяви про виправлення описки в постанові у справі про адміністративне правопорушення, суддя вважає за необхідне застосувати аналогію закону та керуватись положеннями КПК України, як найбільш близької до КУпАП галузі права.

Як визначено ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Згідно з ч. 2 ст. 379 КПК України питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

За наслідками розгляду заяви про виправлення описки може бути прийняте одне з двох рішень: про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень (ч. 2 ст. 379 КПК України).

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості заяви про виправлення описки, суддя враховує наступне.

Положенням ст. 129-1 Конституції України визначено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є актом реалізації судової влади.

Відповідно до вимог ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Суддя зазначає, що постанова Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2024 у справі №643/3837/24 відповідає вимогам ст. 283 КУпАП, а її зміст - встановленим в ході судового розгляду фактичним обставинам.

До того ж, вирішуючи питання про виправлення описок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, а лише може усунути неточності чи виправити помилки, що мають технічний характер.

Натомість, викладені у заяві обставини, які прокурор просить змінити шляхом виправлення описки, не відповідають критеріям технічної помилки, описки чи арифметичної помилки..

Насамкінець суддя зауважує, що прокурор не був позбавлений можливості оскаржити постанову судді, у разі незгоди з прийнятим рішенням чи встановленими в ході судового розгляду обставинами, проте таким правом не скористався.

Керуючись ст. 283 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Тищенка П.А. про виправлення описки в постанові судді Московського районного суду м. Харкова від 07.08.2024 у справі

№ 643/3837/24 (провадження № 3/643/1808/24) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Б.С. Замікула