Справа № 711/5777/25
Номер провадження 3/711/1642/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2025 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Остапенко Ю.А., за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративні матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (протокол серії ВАД №334555 від 22.06.2025) про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

УСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 , 22 червня 2025 року, о 20:02 години, перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вул. Новопречистенська, 1, у громадському місці, на дитячому майданчику, з ознаками алкогольного сп`яніння, висловлювалась нецензурною лайкою, в бік громадян та працівників поліції, на неодноразові зауваження не реагувала, чим порушувала громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративних правопорушень визнала у повному обсязі, у скоєному щиро розкаювалася. Факт вчинення 22.06.2025 хуліганських дій, які полягали у нецензурній лайці в бік громадян та працівників поліції у громадському місці, підтвердила.

Суд, дослідивши матеріали справи та відеозаписи з нагрудних камер поліцейських, приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Окрім визнання вини самою порушницею, факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується сукупністю письмових доказів, досліджених безпосередньо під час судового розгляду, а саме:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 334555 від 22.06.2025, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП;

- фотознімком з місця події, на якому зафіксована ОСОБА_1 ;

- рапортом командира взводу № 1 роти № 2 батальйону управління патрульної поліції в Черкаській області ДПП старшого лейтенанта поліції М. Петриченка від 22.06.2025, відповідно до якого 22.06.2025 по прибуттю за викликом про хуліганство на місце події поліцейськими було виявлено факт порушення громадського порядку ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які вчиняли хуліганські дії, що полягали у висловлюванні нецензурною лайкою в присутності працівників поліції та інших громадян, перебували при цьому у стані сп`яніння;

- витягом з бази ІПНП про неодноразове складання стосовно ОСОБА_1 адміністративних протоколів;

- відеозаписами з нагрудних камер поліцейських із зафіксованими обставинами виявлення неподалік дитячого майданчика двох осіб жіночої статі з явними ознаками алкогольного сп`яніння, якими виявилися ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ; жінки під час спілкування із працівниками поліції поводили себе агресивно, висловлювалися нецезурною лайкою в присутності дітей, що перебували поруч, на неодноразові законні вимоги працівників поліції припинити вчиняти адміністративне правопорушення не реагували, внаслідок чого стосовно ОСОБА_1 було складено адміністративний протокол за ст. 173 КУпАП.

Зазначені вище докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку.

Дослідивши докази, оцінивши їх відповідно до ст. 252 КУпАП, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, доведена повністю.

Дрібне хуліганство - це вид адміністративного правопорушення, яке включає в себе умисні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Для визнання дій дрібним хуліганством вони мають бути вчинені в громадському місці та носити характер порушення громадського порядку.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства проявляється в активних, суспільно шкідливих діях осіб, що порушують громадський спокій. Закон не деталізує та не зазначає конкретні дії, які можна розцінювати як такі. Це можуть бути, в тому числі, аморальна поведінка, що принижує честь і гідність громадян і характеризується різноманітними рухами, діями суб`єкта правопорушення та спрямована проти іншої особи, наприклад, штовхання; хапання за одяг; насильницьке утримання за руки; застосування больових прийомів з використанням знань з анатомії людини; чіпляння на вулиці; насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком та інше, а також заподіяння моральної та матеріальної шкоди (обсипання, оббризкування брудом, плювки на одяг тощо).

Оскільки дії ОСОБА_1 , що полягали у нецензурній лайці та зухвалій поведінці, відбувалися у денний час у громадському місці поблизу дитячого майданчика на території біля багатоквартирного житлового будинку, на очах у необмеженої кількості його жителів, а згодом і в присутності представників влади, вони становлять собою об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Вирішуючи питання чи підлягає ОСОБА_1 адміністративній відповідальності за вчинення зазначеного адміністративного правопорушення, суд виходить з того, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність правопорушника обставин не вбачається.

Ураховуючи характер вчиненого правопорушення, місце, час і обставини його вчинення, порушення ОСОБА_1 громадського порядку та спокою громадян, яке полягало у нецензурному висловлюванні в громадському місці в присутності дітей, особу правопорушника, ступінь її вини, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення в межах санкції ст. 173 КУпАП у виді п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 1 ст. 307 КУпАП передбачено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно з частинами 1 і 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, міститься у ст. 5 вказаного Закону.

Відтак, із ОСОБА_1 у дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605,60 грн, оскільки доказів, які б надавали суду підстави для її звільнення від сплати цього збору, матеріали справи не містять.

На підставі викладеного та керуючись статтями 40-1, 173, 221, 268, 276, 277, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 605,60 грн.

У разі несплати правопорушником штрафу у п`ятнадцятиденний термін з дня вручення йому постанови, постанова надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

У порядку примусового виконання постанови органам державної виконавчої служби стягнути із ОСОБА_1 подвійний розмір штрафу в сумі 170 (сто сімдесят) грн.

Строк пред`явлення постанови до виконання - протягом трьох місяців з моменту її винесення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Ю. А. Остапенко