Справа № 646/7120/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року м. Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі судді Чорної Б.М.,

за участю секретаря судового засідання : Машко П.М.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 адвоката Манько О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові в режимі відеоконференції заяву особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 про відвід судді Сіренко Ю.Ю.,

ВСТАНОВИВ :

У провадженні судді Основ`янського районного суду міста Харкова Сіренко Ю.Ю. знаходиться справа № 646/7120/25 про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальнсоті ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП, ОСОБА_2 за ст.124 КУпАП.

Захист прав та інтересів ОСОБА_1 на підставі договору від 06.08.2025 здійснює адвокат Манько О.М.

18.08.2025 ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про відвід судді Сіренко Ю.Ю., яка обґрунтована наступним. ОСОБА_1 звернулася до суду з клопотанням про ознайомлення з матеріалами судової справи №646/7120/25, а саме: з паперовими документами та у разі наявності у справі фото-, відеоматеріалів - у електронній формі. У будівлі суду ОСОБА_1 надали для ознайомлення в оригіналі судову справу, з якою вона ознайомилась, проте на вимогу надати копію електронної інформації на її особистий носій інформації їй було відмовлено секретарем судового засідання, реалізувати це право судом надано не було, в порушення приписів ст.268 КУпАП. Крім того, під час ознайомлення з матеріалами справи, з боку судді Сіренко Ю.Ю відбулось розголошення рішення суду, яким суддя заздалегідь розглянула та оголосила рішення щодо наявності складу адміністративного правопорушення, наявності вини у обох учасників ДТП, саме тому суддя Сіренко Ю.Ю. не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу, оскільки у особи, яка притягується до адміністративної відповідальності виникли суб`єктивні сумніви в неупередженості судді.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та її захисник Манько О.М. заяву про відвід підтримали.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, повідомлені про дату, час та місце судового засідання з розгляду заяви про відвід, що не є перешкодою для розгляду заяви про відвід.

Суддя Сіренко Ю.Ю. в судове засіданні не з`явилась, про день, час та місце судового засідання повідомлена належним чином. Подала заяву про розгляд заяви про відвід за її відсутності, бажання надати пояснення не виявила. Її неявка не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Заслухавши доводи сторін, вивчивши матеріали справи суд дійшов такого висновку.

У пункті 4 рішення Ради суддів України №34 від 08.06.2017 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства, суддя може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства.

Згідно ч.1 ст.2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Оскільки у вказаному Кодексі відсутні норми, що регулюють порядок вирішення питання про відвід (самовідвід) судді, а тому діє аналогія закону та в даному випадку слід керуватися нормами КПК України.

У відповідності з ч.ч. 1, 2 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституціїі, законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Суд звертає увагу, що вичерпний перелік підстав для відводу судді передбачений ст.75 КПК України.

Так, частиною 1 вказаної статті передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваною, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення судді для розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо є конкретні обставини, які викликають сумнів у його неупередженості, зокрема: родинні чи інші зв`язки з учасниками процесу, особиста зацікавленість у результатах справи, або інші підстави, що ставлять під сумнів об`єктивність судді.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Критерії, за якими можна визначити чи є суд, що розглядає справу об`єктивним та неупередженим знайшли своє відображення в усталеній судовій практиці Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у рішенні ЄСПЛ "Олександр Волков проти України" від 09 квітня 2013 року зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 Рішення).

Також, у справі "Білуха проти України" від 09 листопада 2006 року ЄСПЛ прийшов до висновку, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Необхідно зазначити, що сумнів у незаінтересованості та неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Європейський суд з прав людини зазначає, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду".

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими" (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі "Білуха проти України" (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Незалежність і об`єктивність судді в кожному кримінальному провадженні забезпечується, серед іншого, закріпленням чіткого переліку підстав для відводу від участі у цьому провадженні.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.

Одночасно висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Неможливість для учасника справи заявити відвід з підстав незгоди з рішенням судді чи висловленою публічно думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання обґрунтовується необхідністю дотримання одного з найважливіших принципів судочинства - nemo iudex in causa sua (ніхто не може бути суддею у власній справі), який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд, зокрема, шляхом заявлення відводів тим суддям, відома правова позиція яких заявника не влаштовує.

В ухвалі від 01.07.2022 (справа № 369/2874/20), Верховний Суд вказав, що оцінюючи, чи наявні підстави для відводу за суб`єктивним критерієм, суд повинен встановити, чи існують будь-які підстави стверджувати, що суддя має та виявляє особисту упередженість під час розгляду справи. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм судом підлягає з`ясуванню, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним у цьому є те, чи є побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно підтвердженими.

Як на підставу для відводу судді Сіренко Ю.Ю. заявниця посилається на відмову судді в ознайомленні із матеріалами справи, а саме з відеофайлами, які наявні в матеріалах справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП.

Посилання ОСОБА_1 на ненадання можливості отримати копії відеозаписів є необґрунтованими, оскільки з клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, вбачається що заявниця 07.08.2025 року була ознайомлена з матеріалами судової справи шляхом фото-, відеофіксації, а відтворення дисків та ознайомлення з їх змістом або наявність технічних перешкод може бути встановлено безпосередньо судом під час дослідження доказів, крім того, заявниці було роз`яснено, шо вона не позбавлена можливості ознайомитися з відеоматеріалами, які наявні в матеріалах справи автоматизованої системи Електронного суду, або після відтворення їх у судовому засіданні отримати копії таких відеоматеріалів.

Щодо надання електронної копії на особистий електронний носій заявниці, суд також не бере до уваги, оскільки відповідно до розділу Х Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України 20 серпня 2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17.10.2023р. № 485, пункт 1 передбачає, що справи (матеріали кримінального провадження) видаються для ознайомлення апаратом суду за резолюцією судді (судді-доповідача), у разі його відсутності - іншого судді зі складу суду, що розглядає справу, у разі відсутності всього складу суду секретаря відповідної судової палати, у разі відсутності секретаря судової палати заступника голови суду, а у разі відсутності заступника голови суду голови суду на підставі письмової вимоги (заяви) таким особам: учасникам справи (кримінального провадження), а також особам, які не брали участі в справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки (після пред`явлення документа, що посвідчує особу: паспорта, службового посвідчення, пенсійного посвідчення тощо, та в необхідних випадках - доручення представника).

Пунктом 2 зазначено, що знайомлення з матеріалами справи (кримінального провадження) проводиться виключно у приміщенні суду, у визначеному наказом голови суду місці, протягом усього робочого часу суду та в присутності працівника апарату суду. Ознайомлення з матеріалами справи (кримінального провадження) та протоколом (журналом) судового засідання особи, яка перебуває під вартою (підозрюваної, обвинуваченої або засудженої), відбувається у спеціально відведеному місці приміщення суду, визначеному головою суду.

Факт ознайомлення із матеріалами справи (кримінального провадження) фіксується працівником апарату суду в журналі видачі судових справ (додаток 9) шляхом вчинення запису про те, хто і коли ознайомлювався зі справою (матеріалами кримінального провадження) (Пункт 3).

Відповідно до пункту 4 у порядку підготовки судової справи для ознайомлення відповідальний працівник суду після отримання заяви з резолюцією та судової справи забезпечує (перевіряє) її формування згідно з вимогами Інструкції (зокрема, перевіряються наявність томів, повнота підшивання матеріалів справи, наявність опису, відповідність змісту опису фактичній наявності документів, наявність та цілісність наявних у справі технічних носіїв з аудіозаписом (відеозаписом) судового засідання, у випадку збереження запису на оптичному диску).

У випадку необхідності надання для ознайомлення судової справи (матеріалів кримінального провадження), щодо якої прийнято рішення про розгляд (формування та зберігання) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, справа надається для ознайомлення у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та / або електронній).

Суддя (суддя-доповідач), у провадженні якого перебуває судова справа, самостійно, виходячи з конкретних обставин справи, вирішує питання про форму (паперову, електронну чи змішану), у якій буде надана для ознайомлення така справа.

Отже, суддя Сіренко Ю.Ю. діяла в межах Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України.

Згідно зі ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право, зокрема, знайомитися з матеріалами справи.

При цьому нормами КУпАП не врегульовано питання процедури ознайомлення учасників справи з відео- та аудіозаписами, які містяться на певних носіях (оптичних дисках, картах пам`яті, флеш-накопичувачах тощо). Отже, цей кодекс не містить конкретної правової норми з цього питання.

Матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження відмови судді Сіренко Ю.Ю. у ознайомленні заявника під час розгляду справи, тобто у судовому засіданні, зі змістом оптичного диску, наданого суду Управлінням патрульного поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції разом з протоколом про адміністративне правопорушення.

Верховний Суд у своїй постанові від 11.02.2021р. у справі №11-1219сап19 зазначив, що відсутність чітко встановленого законом порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення або неузгодженість його елементів унеможливлює настання відповідальності судді за свободу суддівського розсуду, тобто можливість судді обирати (визначати) найбільш оптимальний варіант рішення (дії) з кількох юридично допустимих його (її) варіантів.

Отже, обрання суддею певного варіанту для реалізації права учасника справи на ознайомлення зі змістом оптичного диску, який міститься в матеріалах справи, у тому числі, під час судового засідання, є одним з кількох юридично допустимих варіантів.

В свою чергу, незгода заявника з обраним суддею варіантом рішення щодо ознайомлення заявника зі змістом оптичного диску не свідчить про наявність передбачених законом (ст.75 та ст.76 КПК України) підстав для відводу судді.

Крім того, сама по собі відмова у задоволенні клопотання не є переконливим свідченням упередженості судді, а незгода учасника процесу з процесуальними діями судді повинна вирішуватися у передбаченому процесуальним законом порядку, що реалізується через право сторони на апеляційне оскарження судового рішення, а не шляхом заявлення відводу судді.

З приводу посилання ОСОБА_1 про те, що суддя Сіренко Ю.Ю. заздалегідь розглянула та оголосила рішення щодо наявності складу адміністративного правопорушення, наявності вини у обох учасників ДТП, суд зазначає, що з аналізу наявних в матеріалах справи документів, не було проведено ні одного судового засідання, суд не перейшов до стадії безпосереднього розгляду справи про адміністративне правопорушення, та кінцеве рішення у цій справі суд не прийняв.

Жодних належних та достатніх доказів про наявність обставин, про які вказує в своїй заяві та в судовому засіданні заявник, суду під час розгляду заяви про відвід не надано.

З урахуванням викладеного, надавши оцінку доводам заявника, щодо мотивів відводу, та з`ясувавши процесуальні аспекти розгляду справи, вважаю що заявлений відвід судді Сіренко Ю.Ю. є безпідставним, оскільки ґрунтується на особистих суб`єктивних припущеннях особи, яка подала заяву про відвід, та пов`язаний з незгодою з процесуальними діями судді при вирішенні справи.

Керуючись ст. ст. 1, 2, 221 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 про відвід судді Сіренко Ю.Ю. відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Б.М.Чорна