Справа № 712/7460/25
Провадження № 3/712/2282/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2025 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Гоменюк О.Ю., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тимчасово непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом від 21.05.2025 про адміністративне правопорушення серія ВАВ №026536, 12.05.2025 о 12 год. 30 хв., в м. Черкаси, вул.Сумгаїтська, 23/3, ОСОБА_1 пошкодив майно Громадської організації «Зірка Надії», а саме зламав декілька дошок накриття, чим порушив громадську безпеку та спокій громадян.

ОСОБА_1 повідомлений про дату, час та місце слухання справи, в судове засідання не з`явився.

В попередньому судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що у нього у власності є павільйон (МАФ), який близько року назад він надав на зберігання своєму знайомому ОСОБА_2 . Нині у них з ОСОБА_2 наявний спір щодо суми коштів за зберігання та ремонт МАФу. Вдень 12.05.2025 він прийшов на територію ГО «Зірка Надії» (м.Черкаси, вул. Сумгаїтська, 23/3), де зберігається його тимчасова споруда, він мав намір її забрати, попередньо запропонувавши суму компенсації ОСОБА_2 . Для того, щоб забрати павільйон він зняв дві дерев`яні дошки. Після цього, охоронець викликала поліцію.

Заслухавши ОСОБА_1 , вивчивши матеріали справи, суд встановив таке.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки у громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є наслідки у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Крім того, за змістом диспозиції статті 173 КУпАП обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, є наявність хуліганського мотиву поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 03.07.2019 у справі № 288/1158/16-к, за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства (пошкодження майна) зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Згідно матеріалів справи, пояснень, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

З досліджених матеріалів справи вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існує спір щодо прав на тимчасову споруду - МАФ, який належить ОСОБА_1 та який був переданий ним на зберігання ОСОБА_2 на територію ГО «Зірки Надії», на певних домовленостях. Вдень 12.05.2025 ОСОБА_1 приїхав на територію громадської організації, щоб забрати свою тимчасову споруду (МАФ), для чого зняв дві дерев`яні дошки з накриття.

Суддя вважає, що наявність такого конфлікту виключає склад дрібного хуліганства. При цьому наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі - не встановлено.

Таким чином, під час судового розгляду не встановлено в діях ОСОБА_1 , хуліганського мотиву, його дії не були спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян, відтак, дії ОСОБА_1 , не можуть бути кваліфіковані, як дрібне хуліганство відповідно до ст.173 КУпАП.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, суддя вважає, що провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП підлягає закриттю, так як в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення.

Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 251, 252, 280 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП - закрити, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м.Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.Ю. Гоменюк