Справа № 399/656/25
Провадження № 3/399/263/2025
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 серпня 2025 року смт Онуфріївка

Суддя Онуфріївського районного суду Кіровоградської області Лях М.М., розглянувши матеріали, які надійшли від СПД № 1 (селище Онуфріївка) ВП № 1 (Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вишнівці Онуфріївського району Кіровоградської області, який проживає по АДРЕСА_1 , військовослужбовця, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 914176 від 02.07.2025 року, 02.07.2025 року о 11 годині 30 хвилин громадянин ОСОБА_1 знаходився по вул. Центральна в с. Вишнівці біля магазину «Анабель» та виражався нецензурною лайкою, на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок та вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

Частиною другою статті 268 КУпАП встановлено, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ст. 173 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про місце дату і час розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи у відсутність особи, суд бере до уваги те, що ОСОБА_1 достеменно відомо про складення відносно нього 2 липня 2025 року протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Крім того, відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі та з ними можливо ознайомитись на офіційному вебпорталі судової влади в мережі Інтернет.

Станом на 14 серпня 2025 року від ОСОБА_1 будь-яких заяв або клопотань, в тому числі про відкладення розгляду справи, не надходило.

Враховуючи викладене, той факт, що ОСОБА_1 зі свого боку не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема, в рішенні ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію, з якою відкладення розгляду має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Аналогічну позицію було висловлено у рішеннях ЄСПЛ «Смірнова проти України» та «Карнаушенко проти України».

Суд також враховує позицію Верховного Суду, яка міститься в пункті 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18, де зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, беручи до уваги, що ОСОБА_1 , був повідомлений про факт розгляду щодо нього справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, враховуючи застосування судом усіх доступним процесуальних способів забезпечення прибуття у судове засідання, надання можливості надати суду свої міркування, доводи або заперечення, забезпечення захисту інтересів ОСОБА_1 та його доступ до суду, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , що з урахуванням дійсних обставин справи, не є порушенням прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, гарантованих статтею 268 КУпАП.

Згідно статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

За приписами статті 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог статті 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, зазначаються, зокрема, суть адміністративного правопорушення та нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачено відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Відповідно до вимог статтей 245, 251, 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до статті 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину; обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до пункту 39 постанови Верховного Суду від 08 липня 2020 у справі №463/1352/16-а в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

В рішенні від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту.

Відповідно до частин першої та другої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 914176 від 02.07.2025 року, громадянин ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою біля магазину «Анабаль», на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок.

Проте матеріали справи не містять відомостей про осіб на яких, начебто, була спрямована нецензурна лексика ОСОБА_1 . Не зазначені свідки вказаної події. Відсутні відомості про потерпілого, заява та протокол допиту потерпілого.

З наданого відеозапису з нагрудних камер поліцейських, вбачається розмова між працівниками поліції та ОСОБА_1 . Фіксація вчинення адміністративного правопорушення відсутня.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення надано протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 914176 від 02.07.2025 року, копія постанови по справі про адміністративне правопорушення серія ЕГА № 1810509 від 02.07.2025 року за вчинення правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 178 КУпАП, та відеоматеріали зняті на нагрудні бодікамери працівників поліції.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце вчинення діяння, яким є виключно громадське місце.

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. Зокрема під`їзди, підземні переходи, стадіони. Перелік не є вичерпним.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Втім, у цій справі протокол про адміністративне правопорушення, який є доказом, що офіційно засвідчує факт вчинення неправомірних дій, не містить даних про те, що чоловік своїми діями порушив громадський порядок і спокій громадян. Немає їх і в матеріалах справи та не встановлено в ході перевірки й дослідження обставин.

Аналіз досліджених доказів в їх сукупності та встановлених фактичним в даному конкретному випадку обставин дають суду підстави дійти висновку, що з урахуванням їх характеру, мотивів і причину їх виникнення, дії ОСОБА_1 не були направленні на порушення громадського порядку і спокою громадян.

Будь-яких інших, належних та переконливих доказів вчинення ОСОБА_1 02.07.2025 року адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду не надано.

Матеріали справи належних та допустимих доказів, які б об`єктивно доводили факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не містять. Що виключає можливість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Враховуючи вищезазначене приходжу до висновку, що в справі відсутні докази вчинення ОСОБА_1 правопорушення, стосовно якого складено протокол.

При таких обставинах, суд вважає необхідним закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173 ч.1, 247 КУпАП, суд -

постановив:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя М.М. Лях