Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 33/4809/415/25 Головуючий у суді І-ї інстанції Куценко О. В.
Категорія - 485 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Іванов Д. Л.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2025 року. м. Кропивницький

Суддя Кропивницького апеляційного суду Іванов Д.Л., за участю представника Кропивницької митниці Крамарчука С.Я., захисника особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Іванова О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому в порядку апеляційного перегляду адміністративну справу за апеляційною скаргою адвоката Іванова О.В. в інтересах ОСОБА_1 на постанову Фортечного районного суду м. Кропивницького від 27 травня 2025 року в справі про притягнення:

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, агента з митного оформлення ПП

«Брокбузнес- Плюс», проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ст. 485 Митного Кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що постановою судді Фортечного районного суду м. Кропивницького від 27 травня 2025 року агента з митного оформлення ПП «БРОКБІЗНЕС-ПЛЮС» ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 485 МК України, з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 50 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 287 204, 11 грн.

Рішення суду мотивовано тим, що ОСОБА_1 при декларуванні імпортованого на митну територію України товару - сталевих прецизійних труб, маючи спеціальні знання у сфері митного законодавства, помилково, з власної необережності неправильно визначив код УКТ ЗЕД з 0% ставкою ввізного мита, при тому, що вказаний товар з легованої нержавіючої сталі за своєю специфікацією та вмістом нікелю (Ni) та Хрому (Сr), згідно доповідної записки працівника Кропивницької митниці, підпадав під дію антидемпінгових заходів і повинен був класифікований за іншим кодом УКТ ЗЕД , що призвело до неправомірного зменшення розміру митних платежів з ставкою ПДВ на загальну суму 574408,22 грн.

При цьому доводи адвоката Іванова О.В. про те, що ОСОБА_1 виконував лише посередницькі функції у підготовці та оформленні документів для проходження митних процедур, при заповненні митної декларації, у відповідності до вимог п.5 ч.8 ст.257 МК України вказав код товару (УКТЗЕД) який був зазначений у товаросупровідних документах, у тому числі у сертифікатах якості, походження та поставки товару, представлених замовником брокерських послуг ДП «Завод Екоенергія ТОВ «Полвакс - Україна» який за специфікацією та його цільовим призначенням (прецизійна труба) відповідає коду товару (УКТЗЕД) а тому не мав умислу на подання недостовірної інформації з метою зменшення митних платежів, суд оцінив критично, вказавши про те, що вина ОСОБА_1 у порушенні митних правил повністю підтверджується наявними у справі письмовими доказами.

Не погодившись з таким рішенням суду захисник ОСОБА_1 - адвокат Іванов О.В. звернувся до Кропивницького апеляційного суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати постанову судді місцевого суду та закрити провадження стосовно ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю події та у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Свої вимоги адвокат аргументує тим, що доповідна записка працівника Кропивницької митниці О. Флорінського від 17.01.2024 року про те, що ОСОБА_1 при митному оформленні товару за митною декларацією від 23.11.2023 року № №23UA65U8 порушив правила класифікації, у розумінні положень ч.4 ст. 69 та п.3 ч.3 ст. 345 МК України, без відповідного рішення митного органу про зміну коду товару згідно УКТЗЕД, передбаченого ч. 7 ст. 69 МК України та Порядком № 650, за відсутності встановленого факту подання ОСОБА_1 недостовірної або неповної інформації необхідної для визначення такого коду, не має ніякого юридичного значення та не породжує правових наслідків.

Тим більше, що опис товару та код УКТЗЕД, який ОСОБА_1 вказав у митній декларації ( безшовна прецизійна труба з нержавіючої сталі) був визначений у контракті № 200723, укладеного 20.07.2023 року між ДП «Завод Екоенергія ТОВ «Полвакс - Україна» та іноземною компанією, додатковій угоді від 03.11.2023 року №2 до цього контракту із специфікацією, рахунку-фактурі від 07.11.2023 року №FS23/11/114, а також у сертифікаті про походження товару з Китайської народної республіки від 08.09.2023 року про те, що «Безшовна прецизійна труба з нержавіючої сталі» згідно Гармонізованої системи опису та кодування товарів (H.S.Code) має код 73043120, який у відповідності до ст.1 Закону України від 19.10.2022 року № 2697-ІХ "Про Митний тариф України" та «Особливостей застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» визначених Законом України від 19.10.2022 року № 2697-ІХ "Про Митний тариф України" повністю відповідає коду товару Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД).

При таких обставинах захисник стверджує, що дані ТН ЗЕД країни експортера ввезеного товару повинні повністю співпадати з товарними позиціями УКТ ЗЕД країни імпортера, встановлення іншого коду є порушенням Міжнародної системи опису та кодування товару, а товар, який задекларований ОСОБА_1 у митній декларації №23UA65U8 від 20.11.2023 року прямо проіменований в коді УКТЗЕД , який повністю відповідає вимогам наказу Державної митної служби України від 14.12.2022 року №54.

На обґрунтування правильності такої позиції, адвокат Іванов О.В. у своїй апеляційній скарзі посилається на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 13.03.2025 року у справі №340/5024/24 про притягнення головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Кропивницький» І.Волобоєва, який проводив митне оформлення товару, зазначеного ОСОБА_1 у графі 31 ЕМД №23UA65U8 від 20.11.2023 року і перевіряв правильність класифікації імпортованого з КНР товару у графі 33 ЕМД за кодом УКТ ЗЕД , в якій встановлено: що члени комісії Кропивницької митниці прийняли рішення про помилкове зазначення коду товару на підставі хімічного складу виробу але з таким же хімічним складом труби, що використовуються для бурильних робіт, оформлюються у митному відношенні під 0% мита, оскільки класифікація визначається не тільки за матеріалом, але і за призначенням, сферою використання та іншими параметрами. Зазначений у декларації код товару - відповідає коду товару зазначеному в оригіналі сертифікату про походження № 23С700000664/02526 від 08.09.2023 р., що є одним з основних документів, який витребує митний орган при митному оформленні товару. Всі труби товарної позиції 7304 вироблені із заліза, але прецизійні труби не вказані у коді, на якому наполягає комісія і така характеристика товару як прецизійність труб визначає більш конкретну характеристику товару.

Підсумовуючи доводи апеляційної скарги, захисник Іванов О.В. також зазначає, що незгода митного органу з заявленим ОСОБА_1 у 33 графі митної декларації від 20.11.2023 року № 23UA65U8 коду товару згідно УКТЗЕД при наявності складного випадку класифікації та заявленої ним достовірної та повної інформації щодо переміщуваного товару, не утворює складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.485 МК України та не може вважатись порушенням митних правил.

ОСОБА_1 , як посадова особа митного брокера - ПП «Брокбізнес - плюс», яке діяло на підставі договору-доручення №15/06 про надання митних послуг з ДП «Завод Екоенергія ТОВ «Полвакс - Україна» 20.11.2023 року по митній декларації №23UA65U8 в режимі імпорту заявив даний товар Кропивницькій митниці з метою його митного оформлення.

При цьому, у протоколі Кропивницької митниці від 20.03.2024 року № 0026/90100/24 вказано, що дії ОСОБА_1 нібито призвели до неправомірного зменшення розміру митних платежів (мита та ПДВ) на суму 574408 грн., однак, жодного умислу вчиняти дії, направлені на зменшення розміру митних платежів в діях ОСОБА_1 при декларуванні товару по митній декларації №23UA65U8 від 20.11.2023 року, не було, оскільки він не є платником мита та ПДВ і заповнював митну декларацію виключно на підставі тих документів, які були йому надані ДП «Завод Екоенергія ТОВ «Полвакс - Україна»

Отже, митна декларація №23UA65U8 від 20.11.2023 року за висновком захисника заповнена ОСОБА_1 у суворій відповідності до вимог п.5 ч.8 ст.257 МК України та порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом МФ України від 30.05.2012 року №651 (в редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 вересня 2022 року №296) і жодних умисних дій, направлених на зменшення розміру митних платежів, при цьому з боку ОСОБА_1 не було.

Наведені обставини, на думку захисника потребували детального з`ясування, належної та об`єктивної оцінки, яка не була здійснена суддею місцевого суду під час розгляду цієї справи, що вплинуло на законність та обгрунтованість оскаржуваного рішення, що в призвело до порушення вимог ч.1 ст.6 «Право на справедливий суд» Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У запереченнях представник Кропивницької митниці Шамшур Л.О. просить відмовити адвокату Іванову О.А. у задоволенні апеляційної скарги, вказуючи на безпідставність та необгрунтованість доводів сторони захисту, які на думку представника спростовуються наявними у справі доказами, яким суд першої інстанції дав належну та об`єктивну оцінку, про що змістовно зазначив в оскаржуваному рішенні, дійшов правильного висновку про доведеність винуватості митного брокера ОСОБА_1 в умисному заявлені у митній декларації неправдивих відомостей про опис та код товару, що призвело до не нарахування антидемпінгового мита та збільшення бази оподатковування ПДВ.

Заслухавши пояснення адвоката Іванова О.А., який повністю підтримав апеляційну скаргу і просив суд її задовольнити, представника митниці Крамарчука С.Я., який заперечував проти її задоволення, дослідивши матеріали адміністративної справи та зваживши доводи сторін, вважаю, що апеляційна скарга адвоката Іванова О.В. в інтересах ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню за таких підстав.

Так, частиною 1 ст. 458 МК України встановлено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходіві зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Безпосереднім об`єктом правопорушення є встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України, тобто розуміється активна поведінка (вчинок) особи.

Підставою для переміщення предметів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митниці на пропуск через митний кордон. Законодавчими актами встановлено, зокрема, що це може бути митна декларація, контракт, коносамент, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів тощо.

Статтею 485 МК України передбачена відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Об`єктивна сторона цього правопорушення характеризується дією, тобто активною поведінкою (вчинком) особи, в якій виражена зовні її воля і, що спрямована на застосування особою під час декларування товарів саме таких ставок митних платежів, які справляються з товарів, що переміщуються через митну територію України, та звільняють від сплати митних платежів або зменшують їх розмір, а також дії, спрямовані на порушення встановленого законодавством України порядку використання товарів у цілях, стосовно яких надано пільги щодо сплати податків і зборів, обманні маніпуляції з податковими пільгами.

Суб`єктивна сторона характеризується умисною або необережною (самовпевненість чи недбалість) формами вини. Ставлення винного до наслідків у вигляді недоборів митних платежів, за відсутності ознак злочину, може характеризуватися непрямим умислом або необережністю.

Частиною 1 ст. 257 МК України встановлено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

За змістом пунктів 1 та 3 ч. 1 ст. 266 МК України декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом, надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей.

Відповідно до ч. 8 ст. 264 МК України, з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Згідно ст. 4 МКУ: декларант - особа, яка самостійно здійснює декларування або від імені якої здійснюється декларування; уповноважена особа (представник) - особа, яка на підставі договору або належно оформленого доручення, виданого декларантом, наділена правом вчиняти дії, пов`язані з проведенням митних формальностей, щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення від імені декларанта.

Відповідно до ст. 266 МК України у разі самостійного декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення декларантом передбачену цим Кодексом відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант. Особа, уповноважена на декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення від імені декларанта, має такі самі обов`язки, права і несе таку саму відповідальність, що й декларант.

Тобто суб`єктом відповідальності може бути як особа, уповноважена на декларування (представник), так і декларант.

Митний брокер - це підприємство, що надає послуги з декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Характеризуючи митного брокера як суб`єкта господарювання, слід зазначити, що він провадить підприємницьку діяльність у галузі митної справи шляхом надання робіт та послуг з метою отримання прибутку. Послуги з декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України, полягають у здійсненні дій від імені та за дорученням власника товару або уповноваженої ним особи щодо проходження митних формальностей.

Згідно ст. 417 МК України взаємовідносини митного брокера з особою, яку він представляє, визначаються відповідним договором.

Як суб`єкт правових відносин, митний брокер несе адміністративну відповідальність, передбачену розділом 18 МК України «Порушення митних правил та відповідальність за них».

Митна брокерська діяльність підлягає контролю митними органами відповідно до статті 404 МК України.

У разі виявлення правопорушень органами митного контролю, відповідно до ч. 3 ст. 416 МК України, за вчинення правопорушень, пов`язаних з провадженням митної брокерської діяльності, митний брокер несе відповідальність, встановлену МК України та іншими законами України.

Європейський суд з прав людини, серед іншого, (справа «Малофєєва проти Росії» рішення від 30.05.2013 року заява № 36673/04; «Карелін проти Росії» рішення від 20.09.2016 року), зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Діючим законодавством передбачено, що судовий розгляд проводиться лише в межах адміністративного обвинувачення, яке міститься в протоколі про адміністративне правопорушення і встановлення інших обставин, які знаходяться за межами обвинувачення та погіршують становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є неприпустимим, оскільки порушує право на захист від конкретного обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення.

Конкретність пред`явленого особі обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, забезпечує можливість організувати ефективний захист своїх інтересів.

Разом з тим, неконкретність обвинувачення не тільки не дозволяє особі, яка притягується до адміністративної відповідальності належним чином організувати ефективний захист своїх інтересів, а й позбавляє суд належним чином перевірити твердження органу, який склав протокол, про вчинення особою адміністративного правопорушення.

З огляду на зазначене, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувачена, позбавляючи статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За результатами перегляду цієї справи, апеляційний суд з об`єктивністю констатує, що фабула обвинувачення ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, крім встановленого факту декларування взагалі не містить переліку обов`язкових кваліфікуючих ознак даного правопорушення.

Так, у протоколі № 0026/90100/24 від 20.03.2024 року вказано, що у діях агента з митного оформлення ПП «Брокбізнес - плюс» ОСОБА_1 , що призвели до неправомірного зменшення розміру митних платежів на суму 574408 грн.

Тобто, які саме неправомірні дії ОСОБА_1 , в чому такі дії конкретно виразились у протоколі не вказано.

При тому, що відповідальність за ст. 485 МК України, у розумінні диспозиції цієї статті настає за конкретні дії, а в даному випадку у разі заявлення ОСОБА_1 у митній декларації неправдивих відомостей, необхідних для правильного визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, з метою неправомірного зменшення митних платежів.

Тобто, цілі, мета та вид умислу ОСОБА_1 або його відсутність є предметом з`ясування та об`єктом доказування, сукупністю неоспоримих фактів та спростованих презумпцій невинуватості.

Більш того, як вбачається з матеріалів, в основу обвинувачення ОСОБА_1 покладена доповідна записка заступника начальника відділу митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Кропивницької митниці О. Флорінського від 17.01.2024 №7.22-15/150 ( а.п. 7-9) про те, що зазначений у графі 31 ЕМД товар - Труби сталеві прецизійні порожнисті безшовні холоднотягнуті. Круглого поперечного перерізу. Виготовлені згідно із стандартом EN 1.4845. 4845. Марка сталі 310S(легована нержавіюча сталь, легована нікелем(Ni) та хромом (Сг) - діаметром 76 мм, зі стінкою завтовшки 5,0 мм -у 1657 кг; - діаметром 42 мм, зі стінкою завтовшки 4,0 мм - 2520,5 кг. Торговельна марка: JIANGLIN STAINLESS STEEL. Виробник: JIANGLIN STEEL CORPORATION PTE. LTD. Країна виробництва: CN, який задекларований ОСОБА_1 за кодом , за даними компанії виробника JIANGLIN STEEL CORPORATION PTE. LTD., серед інших елементів містить хром Сг - 24,63%, вуглецю С - 0,0470%

За версією О. Флорінського ці труби згідно пояснення до УКТ ЗЕД, приміток до Групи 72 «Чорні метали», а саме примітки (е) - «корозійностійка (нержавіюча) сталь» - легована сталь з масовою часткою вуглецю 1,2% чи менше та хрому 10,5% чи більше, з вмістом інших елементів або без них, відноситься до іншої підкатегорії «Чорних металів», а саме: «Труби, трубки і профілі порожнисті, безшовні з чорних металів (крім чавунного литва): - інші, круглого поперечного перерізу, з корозійностійкої (нержавіючої сталі): - холоднотягнуті або холоднокатані (обтиснені у холодному стані): (без теплової ізоляції) повинні бути класифіковані декларантом, тобто ОСОБА_1 за іншим кодом УКТЗЕД , який у свою чергу відповідно до Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД- 326/2014/4421-06 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну труб безшовних нержавіючих походженням з Китайської Народної Республіки» підпадає під дію антидемпінгових заходів, шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита в розмірі 41,07%.

При цьому Форінський О.Б. у своїй записці посилається лише на єдиний документ «MILL TEST CERTIFICATE» зазначеного у бланку товаровиробника - компанії JIANGLIN STEEL CORPORATION PTE. LTD про марку легованої нікелем та хромом нержавіючої сталі з елементами хрому Сг - 24,63% та вуглецю С - 0,0470% при тому, що у сертифікаті про походження товару - безшовна прецизійна труба з нержавіючої сталі має код товару Гармонізованої системи опису та кодування товарів (H.S.Code) - 73043120, який у відповідності до ст.1 Закону України від 19.10.2022 року № 2697-ІХ "Про Митний тариф України" та «Особливостей застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» визначених Законом України від 19.10.2022 року № 2697-ІХ "Про Митний тариф України" відповідає коду товару Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД).

Крім того, код товару був вказаний ОСОБА_1 у митній декларації з урахуванням коду, який зазначений у контракті № 200723 від 20.07.2023 року між ДП «Завод Екоенергія ТОВ «Полвакс - Україна» та іноземною компанією, додаткової угоди від 03.11.2023 року №2 до цього контракту із специфікацією товару, рахунку-фактурі від 07.11.2023 року №FS23/11/114, а також декларації імпортера КНР, тобто на підставі товаросупроводжувальних документів.

При таких обставинах, апеляційний суд вважає, що оскільки факт надання недостовірних відомостей, заявлених митним брокером ОСОБА_1 у митній деклараці №23UA65U8 від 20.11.2023 року, їх невідповідності товаросупровідним документам або приховування важливих для правильної класифікації товару даних не встановлено, а не згода митного органу заявленого в митній декларації коду товару згідно з УКТЗЕД не є самостійним складом адміністративного правопорушення, тобто не є окремим видом порушення митних правил, за які встановлена адміністративна відповідальність, то однозначно стверджувати про наявність у діях ОСОБА_1 об`єктивних та суб`єктивних ознак правопорушення, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України, на думку апеляційного суду підстав не має.

Крім того, доповідна записка працівника Кропивницької митниці Флорінського О.Б. від 17.01.2024 року про те, що у разі зміни класифікації заявленого ОСОБА_1 у митній декларації №23UA65U8 від 20.11.2023 року товару із коду УКТ ЗЕД на код УКТ ЗЕД, який в такому разі підпадає під дію антидемпінгових заходів, після митного оформлення товару, зазначеного ОСОБА_1 у графі 31 ЕМД №23UA65U8 від 20.11.2023 року та перевірки правильності класифікації імпортованого з КНР товару у графі 33 ЕМД за кодом УКТ ЗЕД та відсутності рішення митного органу про визначення (зміни) коду імпортованого товару, згідно п.7 ст. 69 МК України, яка ґрунтується лише на бланку товаровиробника - компанії JIANGLIN STEEL CORPORATION PTE. LTD про марку легованої нікелем та хромом труби з нержавіючої сталі з елементами хрому Сг - 24,63% та вуглецю С - 0,0470% при наявності основного документу - сертифікату про походження товару № 23С700000664/02526 від 08.09.2023 р., через 2 місяця після його реалізації, на думку апеляційного суду не має ніякого доказового значення для правильного вирішення цієї справи, є лише однією з форм митного контролю, результати якого оформлюються у виді відповідного процесуального колегіального рішення митного органу, а не доповідної записки працівника підрозділу.

Окремо слід відмітити, що факт внесення імпортером ДП «Завод Екоенергія ТОВ «Полвакс - Україна» у липні 2024 року, тобто після оформлення у березні 2024 року стосовно ОСОБА_1 протоколу за порушення митних правил, змін до митної декларації №23UA65U8 від 20.11.2023 року та добровільної сплати антидемпінгових платежів, свідчить про відсутність негативних наслідків, а не винуватість ОСОБА_1 , тим більш, що коригування відомостей коду УКТЗЕД відбулося за ініціативою директора підприємства Струць П.Г. після висновку торгівельно-промислової палати.

При вирішенні апеляційної скарги адвоката Іванова О.В., крім вищевказаних процесуальних порушень щодо форми, змісту протоколу про адміністративне правопорушення, безпідставність та неконкретності пред`явленого ОСОБА_1 обвинувачення, апеляційний суд також враховує наступне.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно вимог ст. 489 МК України, при розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами у справі про порушення митних правил згідно із ч. 1 ст. 495 МК України є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 2 ст. 495 МК України посадова особа митного органу, яка здійснює провадження у справі про порушення митних правил, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Частина 2 ст. 251 КУпАП встановлює, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.98, п. 54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Згідно рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

У пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з урахуванням первісного визначення принципу «поза розумним сумнівом» у справі «Авшар проти Туреччини») визначено, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

У своєму рішенні у справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10 лютого 1995 року Європейський суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

У рішенні «Маліж проти Франції» від 23 вересня 1998 року, Європейський суд з прав людини визнав кримінально-правовий зміст адміністративного правопорушення. Європейський суд з прав людини підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

У рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Отже, апеляційний суд за результатами перегляду цієї справи дійшов однозначного висновку про те, що стримуючим фактором для контрабанди є серйозні фінансові санкції, які настають у разі порушення митних правил, однак не в даному випадку, оскільки при класифікації товару, який на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, вирішальне значення та превага в його класифікації надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис та в разі не можливості застосувати це правило, товар повинен класифікуватися за тим параметром, який визначає основні властивості цих товарів.

Оскільки товар, який ввезений ДП «Завод Екоенергія ТОВ «Полвакс - Україна» це - прецизійна труба призначена для виготовлення деталей гідравлічних трансмісій у теплообмінниках ( а.п. 206-211) який згідно УКТ ЗЕД, зазначеної у додатку до Закону України від 19.10.2022 року № 2697-ІХ "Про Митний тариф України" та Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності" затверджених наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 року №543 прямо поіменований в коді УКТЗЕД , то стверджувати про неправильність класифікації ОСОБА_1 даного виду товару у митній декларації за цим кодом, підстав немає.

Таким чином, ОСОБА_1 у митній декларації №23UA65U8 від 20.11.2023 року в графі 33 був вказаний код УКТЗЕД прецизійних труб холодно тягнутих , який був зазначений у представлених йому підприємством ДП «Завод Екоенергія ТОВ «Полвакс - Україна» документах, виходячи з характеристик цього товару, класифікація якого (УКТЗЕД) здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, у відповідності з положеннями Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, визначених Законом України від 19.10.2022 року № 2697-ІХ "Про Митний тариф України"

Досліджені апеляційним судом матеріали справи, зміст та якість протоколу про адміністративне правопорушення, який оформлений стосовно ОСОБА_1 з формальних підстав, а також аргументована та не спростована позиція сторони захисту, на думку апеляційного суду свідчать про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, а не події правопорушення, як вказує захисник у своїй апеляційній скарзі.

Така позиція апеляційного суду узгоджується і з судовою практикою, зокрема у постанові Касаційного адміністративного суду ВС від 22.05.2020 року в справі №751/1477/17 суд зазначив наступні правові висновки:

1. Сам по собі факт неправильного визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД не становить склад порушення митних правил, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України, оскільки об`єктивна сторона цього правопорушення полягає саме в заявленні декларантом у митній декларації неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД;

2. Враховуючи ту обставину, що з метою перевірки правильності заявлених позивачем відомостей у митній декларації документи були передані до відділу класифікації товарів відповідача, тобто до осіб зі спеціальними знаннями, Суд вважає, що у даній ситуації мав місце складний випадок класифікації товарів у розумінні статті 69 Митного кодексу України;

3. Разом із тим, ні в протоколі про порушення митних правил, ні в постанові у справі про порушення митних правил не зазначено про встановлення недостовірності відомостей, заявлених декларантом у митній декларації, їх невідповідності товаросупровідним документам або приховування важливих для правильної класифікації товарів даних;

4. Таким чином, відповідачем не доведено наявність у діях позивача як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України, тому оскаржувана постанова у справі про порушення митних правил є протиправною та підлягає скасуванню.

Окремо апеляційний суд відмічає, що замість того щоб розібратися у деталях, з`ясувати суб`єктивну сторону поведінки ОСОБА_1 , перевірити та відреагувати на невідповідність протоколу вимогам Кодексу, формальне, неконкретизоване у протоколі формулювання обвинувачення стосовно ОСОБА_1 , суддя місцевого перебрав на себе не притаманну незалежному органу правосуддя функцію обвинувачення, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. ст. 8, 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

Не може і не повинен суд здійснювати функції сторони обвинувачення, як в даному випадку, а наведені апеляційним судом обставини потребували детального з`ясування, об`єктивної та належної оцінки, не дотримання цього принципу та формальний підхід і призвело до помилкового та передчасного висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, а тому постанова судді місцевого суду підлягає безумовному скасуванню та прийняття судом апеляційної інстанції нової постанови про закриття провадження.

Керуючись ст. 245, 247, 251, 280, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката Іванова О.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Постанову Фортечного районного суду м. Кропивницького від 27 травня 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 485 Митного Кодексу України - скасувати, а провадження у справі закрити, у зв`язку з відсутності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного Кодексу України.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Д. Л. Іванов