Провадження № 3/470/230/25
Справа № 470/693/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2025 року с-ще Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Орлова С.Ф.,

за участю секретаря Коверзнєвої К.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу, яка надійшла від начальника СПД №1 ВП №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Краснопілля Березнегуватського району Миколаївської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з середньо-спеціальною освітою, непрацюючого,

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст.122 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1№398491 21 липня 2025 року о 17 годині 05 хвилин по вул. Миру, 9, у с-щі Березнегувате Баштанського району Миколаївської області водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом марки ВАЗ 210994, державний номерний знак НОМЕР_1 , під час початку руху здійснив дрифт, а саме здійснив занос передньої осі автомобіля, внаслідок чого створив загрозу безпеці дорожнього руху. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 2.3 "д" правил дорожнього руху та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 122 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, однак надав до суду заперечення у справі про адміністративне правопорушення, в якому зазначив, що працівники поліції під час складання протоколу не виконали вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та ст. 268 КУпАП. Окрім цього, вказав, що з огляду на технічні характеристики його автомобіля виконання дрифту без втручання в його конструкцію є неможливим. У момент, описаний у протоколі, мало місце лише короткочасне просковзування (пробуксовка) передніх коліс через особливості зчеплення з дорожнім покриттям при початку руху автомобіля. Це не було навмисною дією та не створювало небезпеки для інших учасників дорожнього руху. Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення відсутні будь-які відомості про свідків, однак з матеріалів справи йому стало відомо про існування свідка, особа якого йому невідома. Також подав заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності. Своєї вини не визнав, просив суд закрити провадження у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вирішуючи питання про розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності,суд керується ч.1 ст.268 КУпАП, яка вказує на те, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи

Дослідивши докази у справі, суддя доходить наступного.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до змісту вимог ст. 245 КУпАП, завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Положеннями ст. 280 КУпАП регламентовано, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положення ст. 251 КУпАП регламентують, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З врахуванням загального визначення поняття адміністративного правопорушення, обов`язковою ознакою будь-якого адміністративного правопорушення є вина особи у його вчиненні (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Так, диспозицією ч. 5 ст. 122 КУпАП встановлено, що відповідальність за вказаною нормою закону настає у разі вчинення порушень, передбачених частинами першою четвертою цієї статті, якщо вони спричинили створення аварійної обстановки, а саме: примусили інших учасників дорожнього руху різко змінити швидкість, напрямок руху або вжити інших заходів для забезпечення особистої безпеки чи безпеки інших громадян.

Пункт 2.3 "д" Правил дорожнього руху зобов`язує водія не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху. Це означає, що водій повинен уникати будь-яких дій, які можуть призвести до аварійної ситуації або нещасного випадку на дорозі.

Дослідивши матеріали справи суд доходить висновку, що в протоколі про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №398491 від 21 липня 2025 року не розкрито об`єктивну сторону правопорушення, зокрема у ньому не встановлено факту створення аварійної обстановки, хоча це прямо передбачено диспозицією ч. 5 ст. 122 КУпАП.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Справа про адміністративне правопорушення вирішується судом виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення. З урахуванням того, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, суд вважає, що складений стосовно ОСОБА_1 протокол, як і обставини викладені у ньому не містять достатніх доказів підтвердження його вини та порушень ним п. 2.3 "д" Правил дорожнього руху, які б знаходились у прямому причинному зв`язку із наслідками описаними у протоколі, а відповідно і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП, що свідчить про недоведеність вини особи, що притягається до адміністративної відповідальності, а тому провадження у справі підлягає закриттю відповідно до п. 1 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.7,38, 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст 122 КУпАП.

Постанова суду може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду на протязі 10 днів з дня її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги через Березнегуватський районний суд Миколаївської області.

В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя С. Ф. Орлова