Справа № 712/8203/25
Номер провадження 3/711/1600/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2025 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Остапенко Ю.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративні матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (протокол серії ВАД №071351 від 08.06.2025 за ст. 185 КУпАП та протокол серії ВАД № 071350 від 08.06.2025 за ст. 173 КУпАП) про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , відомості про РНОКПП в матеріалах справи відсутні,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП,

УСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 , 08 червня 2025 року, близько 01:45 години, перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 241, з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: порушення координації рухів, порушення мови, виражався нецензурною лайкою в бік працівників поліції, чим порушував громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , 08 червня 2025 року, близько 01:45 години, перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 241, з ознаками алкогольного сп`яніння, не виконав законну вимогу поліцейського припинити правопорушення, а саме: виражатися нецензурною лайкою у громадському місці.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Два протоколи про адміністративні правопорушення надійшли до суду одночасно, тому розглядаються з дотриманням ст. 36 КУпАП.

ОСОБА_1 на визначені 09.07.2025 та 01.08.2025 дати судових засідань не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи суд скеровував повідомлення засобами поштового зв`язку за наявною у справі адресою його фактичного проживання, однак поштове відправлення із судовою повісткою про виклик в судове засідання повернуте без вручення адресату ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю останнього за вказаною адресою.

Крім того, через неприбуття особи на виклики до суду постановою від 09.07.2025 до ОСОБА_1 застосовано примусовий привід, на виконання якого ВП № 7 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області повідомлено про відсутність вул. Садова у с. Чорноморка Миколаївського району, а працівникам Чорноморської сільської ради особа ОСОБА_1 невідома.

Оскільки відомості про себе, в тому числі про засоби зв`язку із нею, органам поліції надає сама особа, щодо якої складено адміністративний протокол, вказане свідчить, що ОСОБА_1 ухилився від прибуття до суду, при цьому причин неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду не заявляв.

Згідно із ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути цю справу за відсутності ОСОБА_1 у судовому засіданні, оскільки надмірне і безпідставне затягування розгляду справи може призвести до закінчення строків накладення адміністративного стягнення.

Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України» сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

ОСОБА_1 під час складання протоколу про адміністративне правопорушення був повідомлений працівниками поліції про направлення матеріалів щодо нього на розгляд до Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Таким чином, суд виконав свій обов`язок щодо повідомлення ОСОБА_1 про судовий розгляд справи відносно нього. У свою чергу, ОСОБА_1 , достеменно знаючи про складання на нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив достатніх і розумних заходів, щоб дізнатись про стан відомого його судового провадження.

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності до закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Недотримання строків розгляду справ про адміністративне правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст. 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

З огляду на наведене, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши письмові матеріали справи та відео з нагрудних камер працівників поліції приходжу до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП, підтверджується сукупністю письмових доказів, досліджених безпосередньо під час судового розгляду, а саме:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 071350 від 08.06.2025, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП;

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 071351 від 08.06.2025, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП;

- протоколом АПЗ18 № 009164 від 08.06.2025 про адміністративне затримання ОСОБА_1 для припинення адміністративного правопорушення та складання адміністративних матеріалів;

- рапортом поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону управління патрульної поліції в Черкаській області ДПП капрала поліції Пінчука І. О., відповідно до якого 08.06.2025, близько 01:40 години, по прибуттю за викликом на місце події поліцейський патруль виявив інший екіпаж, яким було зупинено автомобіль за порушення правил дорожнього руху, у водія під час спілкування виявили ознаки алкогольного сп`яніння. Також у автомобілі знаходився пасажир з ознаками алкогольного сп`яніння, ним виявився ОСОБА_1 , який вийшов із транспортного засобу і почав неадекватно себе поводити, нецензурною висловлювався в бік працівників поліції, хапав поліцейських за руки, тим самим перешкоджаючи їх законній діяльності, на неодноразову вимогу припинити правопорушення ОСОБА_1 не реагував, у зв`язку з чим останнього було затримано та доставлено до ЧРУП для встановлення особи та складання адміністративних матеріалів;

- відеозаписами з нагрудних камер поліцейських із зафіксованими обставинами виявлення водія автомобіля з пасажиром ОСОБА_1 із ознаками алкогольного сп`яніння та спілкування з ними, у ході якого порушник та його товариш неодноразово допускали нецензурні висловлювання в бік поліцейських, хапали їх за руки, на зауваження працівників поліції не реагували, хотіли покинути місце правопорушення, у зв`язку з чим ОСОБА_1 разом з водієм автомобіля було затримано та доставлено до ЧРУП для встановлення особи та складання адміністративних матеріалів.

Дрібне хуліганство - це вид адміністративного правопорушення, яке включає в себе умисні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Для визнання дій дрібним хуліганством вони мають бути вчинені в громадському місці та носити характер порушення громадського порядку.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства проявляється в активних, суспільно шкідливих діях осіб, що порушують громадський спокій. Закон не деталізує та не зазначає конкретні дії, які можна розцінювати як такі. Це можуть бути, в тому числі, аморальна поведінка, що принижує честь і гідність громадян і характеризується різноманітними рухами, діями суб`єкта правопорушення та спрямована проти іншої особи, наприклад, штовхання; хапання за одяг; насильницьке утримання за руки; застосування больових прийомів з використанням знань з анатомії людини; чіпляння на вулиці; насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком та інше, а також заподіяння моральної та матеріальної шкоди (обсипання, оббризкування брудом, плювки на одяг тощо).

Оскільки дії ОСОБА_1 , що полягали у нецензурній лайці в бік поліцейських та хапанні їх за одяг та руки, відбувалися у нічний час у громадському місці на вулиці, у присутності представників влади, вони становлять собою об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 26 червня 1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів», злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Саме на таке тлумачення посилається й Конституційний Суд України у своєму рішенні від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011.

Суддя звертає увагу, що саме через невідповідну часу доби поведінку і нецензурні висловлювання ОСОБА_1 поліцейські вимушені були після неодноразового попередження про це застосувати до нього фізичну силу і спецзасоби та здійснити адміністративне затримання для припинення вчинення ним адміністративного правопорушення. Отже, працівники поліції, які прибули на місце події за викликом, мали об`єктивні підстави вимагати від ОСОБА_1 дотримання належної законослухняної поведінки і припинення правопорушення, у зв`язку з чим реагували відповідно до вимог КУпАП та Закону України «Про Національну поліцію» щодо затримання особи за вчинення адміністративного правопорушення та для його припинення.

Зазначені вище докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку.

Дослідивши докази, оцінивши їх відповідно до ст. 252 КУпАП, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП, доведена повністю.

Вирішуючи питання чи підлягає ОСОБА_1 адміністративній відповідальності за вчинення зазначених адміністративних правопорушень, суд виходить з того, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність правопорушника обставин не вбачається.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи викладене, характер вчиненого правопорушення, оскільки правопорушник у пізню пору доби (о 01:45 годині) вчинив дрібне хуліганство, а також злісну непокору законній вимозі поліцейського, під час дії комендантської години, яка діє на території Черкаської області з 00:00 години до 4:00 години, перебував у громадському місці з ознаками алкогольного сп`яніння, поводив себе невідповідно обстановці, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, особу правопорушника, ступінь його вини, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, в межах санкції встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме за ст. 185 КУпАП, яке буде достатнім для його виховання в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як ним самим, так і іншими особами.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, міститься у ст. 5 вказаного Закону.

Відтак, із ОСОБА_1 у дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605,60 грн., оскільки доказів, які б надавали суду підстави для його звільнення від сплати цього збору, матеріали справи не містять.

На підставі викладеного та керуючись статтями 40-1, 173, 185, 221, 268, 276, 277, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП, і, з урахуванням положень ч. 2 ст. 36 КУпАП, накласти на нього адміністративне стягнення у межах санкції ст. 185 КУпАП у виді штрафу в розмірі десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Реквізити для сплати штрафу: одержувач платежу ГУК у Черк. обл./тг м.Черкаси/21081100, , банк отримувача Казначейство України, МФО: 899998, рахунок отримувача UA0023759).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 605,60 грн.

Реквізити для сплати: одержувач платежу ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації 22030106.

У разі несплати правопорушником штрафу у п`ятнадцятиденний термін з дня вручення йому постанови, постанова надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

У порядку примусового виконання постанови органам державної виконавчої служби стягнути із ОСОБА_1 подвійний розмір штрафу в сумі 340 (триста сорок) грн.

Строк пред`явлення постанови до виконання - протягом трьох місяців з моменту її винесення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Ю. А. Остапенко