Номер провадження 3/754/2637/25
Справа №754/9608/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 серпня 2025 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Скляренко У.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції м. Києва Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 3 ст. 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

21.05.2025 об 11 год. 30 хв. в м. Києві по просп. Броварський, 95, водій ОСОБА_1 , керував транспортним засобом Mercedes-Benz Sprinter д.н.з. НОМЕР_1 , будучи тимчасово обмеженим у праві керування транспортними засобами за постановою №51206387 від 09.02.2016 року.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 3 ст. 126 КУпАП.

У судові засідання 05.08.2025 та 01.07.2025 ОСОБА_1 не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить направлення судової повістки рекомендованою кореспонденцією. Крім того, на веб-сайті Деснянського районного суду м. Києва розміщувалося оголошення про розгляд справи у Деснянському районному суді м. Києва. Причин неявки суду не повідомив, заяв, клопотань щодо відкладення розгляду справи до суду не надав.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду. Обов`язок «повідомити» полягає у тому, щоб інформувати учасника про засідання, а не забезпечити його участь в цьому засіданні (правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18).

Відповідно до ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 126 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

З огляду на те, що суд виконав свій обов`язок повідомити (інформувати) учасника про судове засідання, а особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не скористалася своїм правом на участь у розгляді справи та її участь не є обов`язковою, суд доходить висновку про можливість розгляду справи за відсутності такої особи.

Відповідно до частин першої, другої ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 245 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення визначає своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Положеннями ст. 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 278 КУпАП під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Так, ч. 1 ст. 257 КУпАП передбачено, що протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 276 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

До протоколу серії ЕПР1 №337204 від 21.05.2025 долучено картку обліку адміністративного правопорушення, постановою Кадіївського міського відділу виконавчої служби Кадіївського міського відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Луганській області про встановлення тимчасового обмеження боржника у праві керування транспортними засобами щодо ОСОБА_1 від 28.03.2019, та диском із відеозаписами з нагрудних бодікамер №472252.

Об`єктивна сторона вказаного правопорушення виражена у формі активних дій по керуванню транспортним засобом, а суб`єктивна сторона вказаного правопорушення виражена у формі умислу. Тобто, склад вказаного правопорушення матиме місце лише за умови, що особа, відносно якої встановлено тимчасове обмеження у праві керування транспортним засобом, будучи обізнаною про встановлення відносно неї такого обмеження, свідомо, умисно здійснює керування транспортним засобом, у період дії відповідного тимчасового обмеження.

Дослідивши відеозаписи з нагрудних бодікамер №472252, встановлено, що ОСОБА_1 зазначив, що знав про поданий позов про стягнення аліментів, однак не був обізнаний про встановлення щодо нього обмежень в праві керування транспортними засобами.

Статтею 10 КУпАП визначено, що адміністративне правопорушення визначається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо допускала їх настання.

Відповідно до положень ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оцінивши зазначені докази у сукупності, керуючись принципом презумпції невинуватості, суд дійшов висновку, що вказані докази не містять відомостей, які б вказували, що ОСОБА_1 був обізнаний про накладене на нього обмеження. Зокрема, в матеріалах справи відсутні докази, що він отримав постанову державного виконавця від 28.03.2019, про тимчасове обмеження у праві керування транспортними засобами, або іншим чином знав про наявність такого обмеження.

Отже, наявних у справі доказів недостатньо для прийняття рішення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що в судовому засіданні не встановлено всіх ознак правопорушення, провадження у справі підлягає закриттю.

З огляду на закриття провадження у справі без накладення на особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, адміністративного стягнення, судовий збір в порядку ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.126, 283-285 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 126 КУпАП щодо ОСОБА_1 , закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя У.В. Скляренко