ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/754/25
провадження № 3/691/342/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2025 року м. Городище

Суддя Городищенського районного суду Черкаської області Савенко О.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Городищенського відділу Державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , не працюючий,

за ч.1ст.183-1 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення,-

встановив :

12 червня 2025 року до Городищенського районного суду Черкаської області надійшла справа про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1ст.183-1 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення.

Із протоколу про адміністративне правопорушення №63509788 від 21 травня 2025 року вбачається, що ОСОБА_1 має заборгованість по сплаті аліментів на користь ОСОБА_2 для утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка перевищує суму відповідних платежів за 6 місяців та складає 186846,25 грн..

ОСОБА_1 належно повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, що підтверджується надісланням судової повістки, яка вручена 24 червня 2025 року особисто, в судове засідання не з`явився, а тому в силу вимог ст.268 КУпАП, суд, вважає за можливе, розглянути справу у відсутності особи та бере до уваги надані до суду матеріали адміністративної справи.

За викликом суд не прибув і представник Городищенського відділу державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), будучи інформованим, подав клопотання від 08 липня 2025 року ЕП №1867/25 про розгляд без його участі, вказавши на підтримання протоколу та притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ..

Неявка учасників процесу, враховуючи належне їх повідомлення, не перешкоджає судовому розгляду у їх відсутність.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного.

Згідно ч.2 ст.7 та ст.245 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. У відповідності до ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення №63509788 від 21 травня 2025 року стосовно ОСОБА_1 складений з дотриманням вимог ст.256 КУпАП, Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерством юстиції України N 512/5 від 02 квітня 2015 року.

Відповідно до п. 4 Розділу XIV Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерством юстиції України N 512/5 від 02 квітня 2015 року, у разі наявності в діях боржника ознак адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 183-1 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення, чи порушення законних вимог виконавця фізичними, юридичними чи посадовими особами виконавець складає протокол про адміністративне правопорушення на бланку за встановленою формою. Зміст протоколу повинен відповідати вимогам, викладеним у статті 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право надати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу. У разі складання протоколу в органі державної виконавчої служби або офісі приватного виконавця, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується для складання та підписання протоколу. У виклику зазначаються дата, час та місце складання протоколу. Виклик вважається належним чином врученим, якщо надісланий за адресою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто. У разі неявки особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у визначений у виклику час виконавець складає відповідний акт, який додається до протоколу.

Відповідно до ст.9КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Із письмових доказів, досліджених у судовому засіданні, встановлено, що дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1ст.183-1 КУпАП на підставі зібраних доказів у виді акту державного виконавця від 21 травня 2025 року (а.с.14), довідки-розрахунку в порядку п.4ст.71 Закону України «Про виконавче провадження» від 06 червня 2025 року про утворення сукупного розміру заборгованості зі сплати аліментів у розмірі 186846,25 грн.(а.с.9-10), довідки-розрахунку в порядку п.4ст.71 Закону України «Про виконавче провадження» від 01 червня 2025 року щодо розміру заборгованості зі сплати аліментів яка перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання і становить 20125,50 грн. за період з 01.12.2024 року по 01.07.2025 року (а.с.8), копією виконавчого листа від 29 жовтня 2020 року (а.с.3), постановою про відкриття виконавчого провадження від 16 листопада 2020 року (а.с.4), викликом боржника до державного виконавця (а.с.5).

Частиною 1ст.183-1 КУпАП визначено, що відповідальність наступає за порушення пов`язане із несплатою аліментів на утримання дитини, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

Відповідно до ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст.251 КУпАП є одним з доказів у справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол та не може бути перекладено на суд.

Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Карелін проти Росії» (20 вересня 2016 року, заява № 926/08), зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.96 N 9 "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя",- визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини. Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення, враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан,обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, а тому, суд бере до уваги, що ОСОБА_1 вперше притягується до адміністративної відповідальності, для пояснень обставин у справі до суду не прибув, письмових доказів не надав.

Вирішуючи питання про вид стягнення, суд вважає за необхідне з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення в дусі додержання законів України, а також запобіганню вчиненню нових правопорушень, застосувати до ОСОБА_1 стягнення у виді суспільно корисних робіт на строк сто двадцять годин, остільки вважає, що такий вид стягнення сформує у нього звичку законослухняної поведінки.

У відповідності до вимог ст.ст. 325-1, 325-4 КУпАП адміністративне стягнення у виді суспільно корисних робіт полягає у виконанні правопорушником суспільно корисних робіт, за які правопорушнику нараховуються плата за виконану роботу, яка перераховується на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів і постанова районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт надсилається на виконання органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, не пізніше дня, наступного за днем набрання постановою законної сили. Виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, вид якої визначається відповідним органом місцевого самоврядування. За виконання суспільно корисних робіт оплата праці здійснюється погодинно за фактично відпрацьований час у розмірі не меншому, ніж встановлений законом мінімальний розмір оплати праці. Відповідно до ст. 325-4 КУпАП у разі ухилення особи від відбування адміністративного стягнення у виді суспільно корисних робіт вона підлягає притягненню до адміністративної відповідальності.

Порядок виконання адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт передбачений наказом Міністерства юстиції України №474/5 від 19.03.2013 року «Про затвердження Порядку виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт, виправних робіт та суспільно корисних робіт». Так, згідно розділу 11 Порядку виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт покладається на уповноважений орган з питань пробації. Виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, вид якої та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначається відповідним органом місцевого самоврядування. Строк стягнення у вигляді суспільно корисних робіт обчислюється в годинах, протягом яких порушник виконував визначену суспільно корисну працю. Суспільно корисні роботи виконуються не більше восьми годин на день, неповнолітніми - двох годин на день. Щороку на початку року уповноважений орган з питань пробації надсилає запити до органів місцевого самоврядування та власникам підприємств щодо погодження переліку об`єктів, на яких порушники відбуватимуть суспільно корисні роботи, та видів таких робіт. Функції уповноваженого органу з питань пробації при виконанні адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт передбачені розділом XII Порядку. Відповідно до п.12.1 Порядку при виконанні постанов суду (судді) про застосування суспільно корисних робіт на уповноважений орган з питань пробації покладаються: облік порушників; роз`яснення порушникам порядку та умов відбування суспільно корисних робіт; погодження з органами місцевого самоврядування та власниками підприємств переліку об`єктів, на яких порушники виконуватимуть суспільно корисні роботи, та видів таких робіт; контроль за відбуванням стягнення порушниками та виконанням обов`язків власником підприємства за місцем відбування порушниками суспільно корисних робіт; облік відпрацьованого порушниками часу; проведення у разі потреби контрольних перевірок за місцем відбування порушниками суспільно корисних робіт; з`ясування причин невиходу порушників на суспільно корисні роботи; складання протоколу про адміністративне правопорушення стосовно порушників, які ухиляються від відбування суспільно корисних робіт. Умови виконання постанов суду (судді) про застосування адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт передбачені розділом XIII Порядку.

В силу вищенаведеного виконання постанови суду щодо правопорушника ОСОБА_1 , слід покласти на Черкаський районний сектор №1 філії Державної Установи «Центр пробації» в Черкаській області Державної Установи «Центр пробації» Міністерства Юстиції України.

З врахуванням рішення Європейського суду з прав людини у справі "Швидка проти України" від 30 жовтня 2014 року, яке суд застосовує як джерело права, з метою забезпечення права порушниці на ефективне оскарження постанови у справі, постанову звернути до виконання після набрання нею законної сили.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить на час розгляду справи про адміністративне правопорушення 605,60 грн. і підлягає стягненню в прибуток Держави, остільки згідно ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись, ст.ст. 7, 9, 26, 256, ч.1ст.183-1, 325-1, 325-2, 325-4 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення, п.4ст.71 Закону України «Про виконавче провадження», -

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.1ст.183-1 КУпАП і накласти адміністративне стягнення у виді виконання суспільно корисних робіт на строк сто двадцять (120) годин.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605 грн. 60 коп. на користь Держави.

Строк відбування адміністративного стягнення ОСОБА_1 рахувати з моменту фактичного приведення до виконання постанови суду.

Виконання постанови суду щодо правопорушника ОСОБА_1 покласти на Черкаський районний сектор №1 філії Державної Установи «Центр пробації» в Черкаській області Державної Установи «Центр пробації» Міністерства Юстиції України.

Копію постанови надіслати, для відому та виконання до Городищенського відділу Державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Черкаського районного сектору №1 філії Державної Установи «Центр пробації» в Черкаській області Державної Установи «Центр пробації» Міністерства Юстиції України та ОСОБА_1 ..

Апеляційну скаргу на постанову судді по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Черкаського апеляційного суду.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О. М. Савенко