Справа №949/1583/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2025 року м.Дубровиця

Суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Оборонова І.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Рівненського рибоохоронного патруля Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонера, проживаючого по АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 21 грудня 1998 року Дубровицьким РВ УМВС України в Рівненській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,

за ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

01 червня 2025 року о 21-30 год. на річці Горинь, що на східній околиці м.Дубровиця Сарненського району Рівненської області, ОСОБА_1 здійснював лов риби забороненим знаряддям лову, а саме екраном, під час чого зловив 26 (двадцять шість) екземплярів плітки, загальною вагою 0,5 кг., чим порушив вимоги підпункту 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства, ст. ст. 27, 52-1, 63 Закону України "Про тваринний світ".

При складанні протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не оспорював фактичні обставини справи, про що свідчить зроблений ним у протоколі запис «ловив екраном рибу».

Після надходження до суду вказаного адміністративного матеріалу, засобами поштового зв`язку, судом було здійснено виклик ОСОБА_1 , проте конверт з поштовим повідомленням повернувся до суду не врученим з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.10-11).

Крім того, відповідно до матеріалів справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 був проінформований, що розгляд справи про притягнення його до адміністративної відповідальності буде проводитися в Дубровицькому районному суді Рівненської області, що підтверджується складеним протоколом (а.с.3).

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого щодо них судового провадження.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» зазначено, що сторона яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна особа має право на розгляд її справи упродовж розумного строку судом встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти неї обвинувачення. Тому, розгляд даної справи без невиправданої затримки не буде відповідати інтересам особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнов проти України", в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Згідно ч.1 ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи, і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд звертає увагу на те, що ч. 2 ст. 268 КУпАП не передбачено обов`язкової участі особи, яка притягається до відповідальності під час розгляду справи про адміністративні правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП.

З огляду на те, що ОСОБА_1 , який притягується до адміністративної відповідальності, був обізнаний про складання відносно нього вказаного протоколу про адміністративне правопорушення, повідомлявся у передбачений законом спосіб про час та місце розгляду справи, проте не вжив заходів для явки до суду, будь-яких клопотань до суду не подавав, а також враховуючи, що за вказаною статтею, не передбачено обов`язкової участі особи, яка притягається до відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд вважає за можливе розглянути справу про притягнення його до адміністративної відповідальності за його відсутності.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до диспозиції ч. 4 ст. 85 КУпАП України встановлена адміністративна відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Частина ч. 4 ст. 85 КУпАП є бланкетною нормою, тобто такою, що не називаючи конкретних ознак правопорушення або називаючи лише їх частину, відсилає для встановлення змісту ознак правопорушення до інших нормативних актів

З об`єктивної сторони це адміністративне правопорушення характеризується у грубому порушенні правил рибальства, у тому числі рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується виною у формі умислу або необережності.

Правила любительського рибальства затверджені наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19.09.2022 р. № 700 (надалі Правила).

Згідно пп. 1 п. 1 розділу IV Правил, забороняється добування (вилов) знаряддям лову - сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Згідно ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ», для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Згідно ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Підпунктом 1 пункту 1 розділу IV Правил заборонено добування (вилов) такими знаряддями: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, а його вину доведено повністю, що стверджується:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії РВ №0529/411 від 01 червня 2025 року (а.с.3);

- описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, вилучених у порушника ОСОБА_1 , згідно з протоколом серії РВ №0529/411 від 01 червня 2025 року, де значиться, що вилучено екран L-1,25; H-0,94; Q-16x16 (а.с.4);

- описом об`єктів лову (добування), вилучених у порушника, згідно з протоколом серії РВ №0529/411 від 01 червня 2025 року, де значиться, що вилучено 26 (двадцять шість) екземплярів плітки, загальною вагою 0,5 кг (а.с.5);

- квитанціями про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративне правопорушення №84 та №78 від 01 червня 2025 року, де значиться, що вилучено екран L-1,25; H-0,94; Q-16x16 та 26 (двадцять шість) екземплярів плітки (а.с.6,7);

- фототаблицями (а.с.8).

Зазначені вище докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку.

При накладенні адміністративного стягнення відносно ОСОБА_1 суд враховує характер скоєного правопорушення та особу правопорушника.

Обставин, що пом`якшують, чи обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за вчинене ним адміністративне правопорушення, відповідно до ст.ст.34, 35 КУпАП суд не вбачає.

При накладенні адміністративного стягнення, відповідно до ст.ст.23, 33 КУпАП, враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами, і враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, суд приходить до висновку, що необхідним та достатнім буде призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу, оскільки таке стягнення повністю досягне мети його застосування.

Відповідно до розрахунку заподіяної шкоди внаслідок незаконного добування (збирання) цінних видів водних біоресурсів від 08 липня 2025 року, проведеного Рівненським рибоохоронним патрулем Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Рівненській області, ОСОБА_1 виловив 26 (двадцять шість) екземплярів плітки. Згідно Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів № 1042 від 29 вересня 2023 р. він заподіяв державі збитків на загальну суму 40664,00 грн. (а.с.2).

Як вбачається із наявного у матеріалах справи клопотання заступника начальника управління Рівненського рибоохоронного патруля Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Рівненській області Олександра Новака за №2-2-9/547-25 від 08 липня 2025 року, він просить суд при вирішенні питання про накладення стягнення, одночасно вирішити питання про відшкодування винною особою до бюджету Дубровицької міської територіальної громади заподіяної майнової шкоди у розмірі 40664,00 грн. (а.с.2).

Відповідно до змісту статей 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» заподіяна державі шкода, внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає відшкодуванню у повному обсязі і стягується до місцевого бюджету.

Частиною 1 статті 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 283 КУпАП, якщо при вирішенні питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення органами (посадовими особами), переліченими у пунктах 1-4 статті 213 цього Кодексу, одночасно вирішується питання про відшкодування винним майнової шкоди, то в постанові по справі зазначаються розмір шкоди, що підлягає стягненню, порядок і строк її відшкодування.

Згідно зі ст.329 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди виконується в порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами України. Постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди є виконавчим документом.

Таким чином, заподіяну матеріальну шкоду у розмірі 40664,00 грн. грн., слід стягнути з ОСОБА_1 на користь Дубровицької міської територіальної громади.

Відповідно до положень ст. 265 КУпАП, вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфісковують, повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей - реалізують.

Відповідно до вимогст.40-1 КУпАП України, особою, на яку накладено адміністративне стягнення, сплачується судовий збір.

Керуючись ст.ст.40-1,284,287,294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним за ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосувати відносно нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340,00 грн. (триста сорок) гривень.

Реквізити для оплати штрафу: -

- отримувач коштів ГУК у Рівн.обл/Дубров.міс.тг/ 21081100;

- код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38012494;

- банк отримувача (Казначейство ЕАП);

- рахунок отримувача: UA0017511;

- код класифікації доходів бюджету: 21081100.

Вилучене заборонене знаряддя лову - екран L-1,25; H-0,94; Q-16x16 в кількості 1 шт. - конфіскувати.

Вилучені об`єкти лову (добування): 26 (двадцять шість) екземплярів плітки, загальною вагою 0,5 кг знищити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір в розмірі 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень 60 коп.) грн.

Реквізити для оплати судового збору:

- отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106;

- код за ;

- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП):

- код банку отримувача 899998;

- рахунок отримувача: UA0026001;

- код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Стягнути із ОСОБА_1 до бюджету Дубровицької міської територіальної громади (вул. Воробинська, буд. 16, м.Дубровиця Сарненський район Рівненська область, код платежу 24062100, номер рахунку UA0017511, отримувач ГУК у Рівн.обл./Дубров.м.тг/24062100, ) заподіяну майнову шкоду у розмірі 40664,00 грн. (сорок тисяч шістсот шістдесят чотири гривні).

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, тобто 680,00 грн. (шістсот вісімдесят) гривень.

Майнова шкода має бути відшкодована порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови (стаття 285 КУпАП), а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено до Рівненського апеляційного суду через Дубровицький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: підпис

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

Суддя Дубровицького

районного суду

Рівненської області Оборонова І.В.