Справа № 405/4532/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.08.2025 року м. Кропивницький

Подільський районний суд міста Кропивницького у складі головуючого судді Бистрова С.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянку України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , за ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

15.07.2025 близько 10:00 встановлено, що гр. ОСОБА_2 не виконує свої батьківські обов`язки стосовно свого сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме останній 27.06.2025 о 20:30 знаходився без супроводу дорослих у дворі будинку №9, що по б. Студентському в. м. Кропивницькому кидав каміння в автомобіль «Хюндай Туксон», д.н. НОМЕР_2 та розбив лобове скло, пошкодив покриття, у зв`язку з чим, 15.07.2025 складено протокол серії ВАД № 483263 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.184 КУпАП, за невиконання обов`язків по вихованню дітей.

ОСОБА_2 судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчать довідка про доставку повідомлення у додаток «Viber», причини неявки суду невідомі. Клопотання про відкладення до суду не надходили.

Потерпілий ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, просив притягнути до відповідальності винних осіб, компенсувати понесені збитки.

Відповідно до ст. 268 ч.1 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи положення зазначеної вище норми та беручи до уваги, що КУпАП не містить вимоги щодо обов`язкової участі в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за ч.1 ст. 184 КУпАП, на підставі чого суд прийшов до висновку про розгляд даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, обізнаної про місце і час розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про винність ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП, що підтверджується наступними доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 483263 від 15.07.2025 року (а.п. 1), довідкою про результати проведеної перевірки за заявою гр. ОСОБА_4 (а.п. 2), копією рапорту від 27.06.2025 (а.п. 3), копією заяви ОСОБА_4 (а.п. 4), копією письмових пояснень потерпілого ОСОБА_4 , які наявні в матеріалах справи (а.п. 5), письмовими поясненнями ОСОБА_5 , які наявні в матеріалах справи (а.п. 6), копією калькуляції №ТО-0000870 вартості пошкодженого транспортного засобу (а.п. 7), копією письмових пояснень потерпілого ОСОБА_4 , які наявні в матеріалах справи (а.п. 8), копією письмових пояснень ОСОБА_6 , які наявні в матеріалах справи (а.п. 9), копією письмових пояснень ОСОБА_7 , які наявні в матеріалах справи (а.п. 10), копією паспорта гр. ОСОБА_2 (а.п. 11-12), копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 (а.п. 13).

Протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 підписала без жодних заперечень та зауважень.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, забезпечення рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за порушення прав і обмеження законних інтересів дитини на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов`язків відповідно до закону.

Частиною 1 статті 184 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони прав та інтересів дитини.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається, зокрема, в ухиленні батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей (формальний склад).

Суб`єкт цього адміністративного правопорушення - фізичні осудні особи - батьки, або особи, що їх замінюють.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності.

При цьому, суд звертає увагу на те, що чинне законодавство України не містить єдиного визначення поняття «неповнолітні». Одна група нормативно-правових актів (Сімейний кодекс України, Цивільний кодекс України) поняття «малолітній» та «неповнолітній» співвідносять, як частини цілого, яким є поняття «дитина». Тобто поняття «дитина» включає дві складові: «малолітній» та «неповнолітній», які є окремими самостійними групами.

Статтею 6 СК України визначено, що правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Інша група нормативно-правових актів (Кримінальний кодекс України, Кримінальний процесуальний кодекс України) неповнолітній включає всю вікову протяжність, до 18 років, а малолітній (малолітня особа) відноситься до неповнолітнього, з 14 років. Тобто малолітній та неповнолітній співвідносяться між собою як частина й ціле, а термін «дитина» не використовується.

Так, сукупний аналіз вказаних вище нормативно-правових актів в співвідношенні із завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо охорони прав і свобод громадян, свідчить про те, що термін «неповнолітні діти», який використовується у статті 184 КУпАП охоплює коло осіб, які не досягли повноліття, тобто яким не виповнилося 18 років, права і свободи яких перебувають під особливою охороною держави.

Враховуючи викладене, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, а саме: ухилення матері ОСОБА_2 від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання свого малолітнього сина ОСОБА_3 .

Вирішуючи питання відшкодування майнової шкоди заподіяної правопорушенням потерпілому, виходжу з вимог ст.283 КУпАП, якщо при вирішенні питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення органами (посадовими особами), переліченими у пунктах 1-4 статті 213 цього Кодексу, одночасно вирішується питання про відшкодування винним майнової шкоди, то в постанові по справі зазначаються розмір шкоди, що підлягає стягненню, порядок і строк її відшкодування.

Згідно ст.40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

З аналізу вказаних норм вбачається, що вирішення питання про відшкодування майнової шкоди в результаті вчинення адміністративного правопорушення в постанові про притягнення винного до адміністративної відповідальності є правом суду, а не обов`язком.

Враховуючи розмір заподіяної шкоди, характер та фактичні обставини її заподіяння, з метою найкращого забезпечення прав всіх учасників, з урахуванням принципу диспозитивності та змагальності сторін, вважаю за необхідне в задоволенні клопотання потерпілого про відшкодування майнової шкоди відмовити.

В зв`язку з вище викладеними обставинами і положеннями викладеними в ст. ст. 40, 283 КУпАП, прихожу до висновку, що питання відшкодування майнової шкоди, заподіяної правопорушенням необхідно вирішувати в прядку цивільного судочинства, і вважаю за необхідне роз`яснити потерпілому право звернутись до суду про відшкодування моральної і майнової шкоди заподіяної правопорушенням в порядку цивільного судочинства.

Мірою відповідальності, яка застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами є адміністративне стягнення (ст. 23 КУпАП).

При накладенні стягнення відповідно до вимог ч. 2 ст. 33 КУпАП суд враховує: характер вчиненого правопорушення, особу порушника, яка раніше, відповідно до матеріалів справи, до адміністративної відповідальності не притягувався; відсутність обставин, що обтяжують та обставин, що пом`якшують відповідальність, за вчинення адміністративного правопорушення, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у виді штрафу та відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП стягнути з особи, на яку накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі, визначеному ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 33, 40-1, 184 ч.1, 283, 284, 287 КУпАП, суд

постановив:

визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень 00 коп., який (штраф) підлягає внесенню через установу банку України за наступними реквізитами: UА0011567, отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./тг м.Кропивн/21081100, код отримувача (ЄДРПОУ): 37918230, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО банку 899998. Призначення платежу: штраф, ОСОБА_2 , протокол серія ВАД №483263 від 15.07.2025.

Штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення правопорушнику копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у вказаний строк надіслати постанову про накладення штрафу для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягнути: подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП та зазначений у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень, розмір яких (витрат) визначається Кабінетом Міністрів України.

Стягнути з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026001; код класифікації доходів бюджету - 22030106; призначення платежу: судовий збір на користь держави ( ОСОБА_2 , справа № 405/4532/25, Подільський районний суд міста Кропивницького).

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Подільський районний суд міста Кропивницького протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови.

Суддя Подільського районного суду

міста Кропивницького Сергій Анатолійович Бистров