Справа № 708/688/25
Провадження № 3/708/264/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2025 року м. Чигирин

Суддя Чигиринського районного суду Черкаської області Попельнюх А. О., з участю захисника адвоката Повразюка Руслана Валерійовича, розглянув справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, відносно:

-ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: суду не наданий, прож.: АДРЕСА_1 , працюючої лікарем у пологовому будинку,

за ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення та

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 03.05.2025 ухилилася від покладених на неї батьківських обов`язків відносно до свого малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в результаті чого малолітній випадково здійснив підпал, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Повразюк Р. В. просив суд закрити провадження у справі за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Суду пояснив, що матеріали справи не містять доказів, які конкретно батьківські обов`язки порушила ОСОБА_3 03.05.2025 її син із іншими дітьми дійсно гралися біля млина та граючись ненавмисно підпалили млин. Але такі дії не підлягають кваліфікації за ч. 1 ст. 184 КУпАП, оскільки усі свої батьківські обов`язки вона належним чином виконувала.

Також суд під час судового розгляду заслухав інспектора СЮП ВП ЧРУП ГУНП в Черкаській області, лейтенанта поліції Шевченко Є. М., яка пояснила, що після отримання виклику на лінію «102» на місце події виїжджала слідчо-оперативна група, яка встановила, що до події, внаслідок якої згорів млин, причетні малолітні особи, які там гралися. Поспілкувавшись із малолітніми було встановлено, що сірники біли у малолітнього ОСОБА_2 , матір`ю якого є ОСОБА_1 . Про наявність у Макара сірників та підпал ним млина вказав інший малолітній ОСОБА_4 . Мати ОСОБА_5 із працівниками поліції спілкуватися у день події відмовилася. Зі слів бабусі також було відомо, що у нього були сірники і він без контролю дорослих грався із ними. Проте письмові пояснення вона надавати відмовилася. Вже під час складення протоколу у справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_6 надала пояснення, що її син до цього не причетний. Хоча причетність вже була встановлена.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Адміністративним правопорушенням відповідно до ч. 1 ст. 184 КЗпП України є ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

Для тлумачення змісту поняття обов`язків батьків щодо виховання дітей суд ураховує положення статті 150 Сімейного кодексу України, відповідно до яких батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини.

Науково-практичний коментар статті 150 Сімейного кодексу України зазначає, що виховання - це планомірний та цілеспрямований вплив на свідомість та поведінку людини з метою формування певних установок, понять, принципів, ціннісних орієнтацій, які забезпечують необхідні умови для її розвитку, підготовки до життя та праці.

В теорії права під обов`язком традиційно розуміють належну поведінку, яка відповідає суб`єктивному праву. Вона може полягати як у здійсненні певних активних дій, так і в утриманні від дій, які порушують права інших осіб, перешкоджають їх здійсненню. У сімейно-правовій літературі обов`язок батьків щодо виховання дитини визначається як "міра належної поведінки, яка виявляється у особистому впливі на дитину, порівнюючи свої дії з вимогами педагогіки, нормами моралі та моральності ... та права з метою виховання її в дусі відданості Батьківщині ..."

Коментована стаття закріплює мінімальні вимоги до належної поведінки батьків щодо виховання дитини. Вона містить перелік тих дій, які батьки зобов`язані вчиняти щодо дитини з метою забезпечення її права на належне виховання та розвиток. До них закон відносить: піклування про здоров`я дитини; піклування про фізичний розвиток дитини; піклування про духовний розвиток дитини; забезпечення здобуття дитиною повної середньої освіти; підготовка дитини до самостійного життя; повага до дитини.

Одним з головних критеріїв виховання є його мета, яка сформульована у ч. 1 коментованої статті. На батьків покладається обов`язок таким чином впливати на свідомість дитини, щоб вона зростала особистістю, яка поважає права та свободи інших людей, любить свою сім`ю та родину, свій народ, свою батьківщину. Вказана норма має здебільшого ознаки норми моралі і носить декларативний характер, вона не може бути забезпечена санкцією, оскільки не завжди формування особистості, яка є гідним членом суспільства та громадянином власної держави, залежить тільки від батьківського виховання.

Повага до прав та свобод інших людей є одним з елементів правової культури особи, яку покликані виховати батьки дитини. Правова культура є в свою чергу результатом правового виховання, яке полягає у передачі, накопиченні та засвоєнні знань, принципів і норм права, а також у формуванні відповідного ставлення до права та практиці його реалізації, вміння використовувати свої права, дотримуватися заборон та виконувати обов`язки. Таким чином, повага до прав та свобод інших людей означає як знання своїх прав, виконання обов`язків, так і знання прав, свобод і обов`язків інших осіб, а також дотримання загально правової заборони, яка міститься у ст. 67 Конституції України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб (ч. 2 ст. 13 ЦК України). Саме на засвоєння вказаних принципів і має бути спрямоване правове виховання дитини.

До таких правил безумовно віднесені правила поводження із вогнем.

Основні правила поводження з вогнем включають: уникнення ігор з вогнем, не розпалювати вогнища без нагляду дорослих, не залишати без нагляду увімкнені електроприлади, не гратися з легкозаймистими речовинами та дотримуватися правил пожежної безпеки під час відпочинку на природі.

Натомість, 03.05.2025 цих правил малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не дотримався, внаслідок чого зайнялася пожежа та був повністю знищений дерев`яний млин.

Ураховуючи наведене суд дійшов висновку, що у діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП під час розгляду справи підтверджена долученими до матеріалів справи доказами, а саме:

- даними протоколу у справі про адміністративне правопорушення від 05.08.2025;

- даними рапорту від 09.05.2025;

- даними актового запису про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матір`ю якого є ОСОБА_3 ;

- даними письмових пояснень ОСОБА_7 від 03.05.2025;

- даними письмових пояснень малолітнього ОСОБА_8 від 03.05.2025, опитаного у присутності батька ОСОБА_9 , який показав, що Макар розпалив багаття у середині млина;

- даними письмових пояснень ОСОБА_1 від 08.05.2025, яка підтвердила, що її син 03.05.2025 із друзями перебував у с. Худоліївка біля млина;

- роздруківкою повідомлення із фотознімком палаючого млина.

Наявні у справі докази підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 184 КУпАП, «поза розумним сумнівом».

Твердження про недоведеність вини та відсутність доказів на її підтвердження суд оцінює критично. Зокрема суд ураховує, що невиконання батьківського обов`язку щодо роз`яснення малолітньому ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , правил поводження із вогнем мало наслідком необережне поводження із вогнем та підпал млина. Відповідно дії ОСОБА_1 перебувають у причинно-наслідковому зв`язку із наявними наслідками.

Разом з тим, як передбачено ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Правопорушення було вчинено 03.05.2025, наразі строк накладення адміністративного стягнення сплив.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

За таких обставин суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 184, ст.ст. 38, 247, 283, 284 КУпАП, суддя

УХВАЛИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Чигиринський районний суд Черкаської області.

Постанова набирає чинності з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження - з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження.

Суддя Андрій ПОПЕЛЬНЮХ