ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
04 серпня 2025 рокуСправа №: 695/775/25
Номер провадження 3/695/643/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2025 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середи Л.В.,

за участю: секретаря с/з Оніщенка Н.В.,

прокурора Циганника А.В.,

особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника адвоката Сизька Д.Б.,

розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області одночасно надійшли справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, які складено управлінням стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

Згідно з ч. 2 ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Пунктом 6 Розділу ІІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 визначено, що у разі об`єднання судових справ (матеріалів кримінального провадження) в одну їй присвоюється єдиний унікальний номер тієї з об`єднаних справ (матеріалів), яка надійшла до суду першою. Відповідно до постанови (ухвали) суду вноситься інформація в АСДС під номером об`єднаної справи (матеріалів кримінального провадження) та відмітки про об`єднання справ (матеріалів кримінального провадження) із зазначенням номера нової судової справи (матеріалів кримінального провадження).

Постановою суду від 13.03.2025р. вказані справи, на підставі ст. 36 КУпАП об`єднані в одне провадження, якому присвоєно номер справи 695/775/25, провадження № 3/695/643/25.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №76/2025 від 10.02.2025 ОСОБА_1 будучи депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів зумовленого голосуванням голосом «за» питання №22 «Про надання премії сільському голові з нагоди професійного свята Дня місцевого самоврядування», яке розглядалося на засіданні постійної комісії з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва від 18.12.2024 року, діючи у власних інтересах, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною першою статті 172-7 КУпАП

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №77/2025 від 10.02.2025 ОСОБА_1 будучи депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону вчинила дії при наявності у неї реального конфлікту інтересів зумовленого голосуванням голосом «за» питання №22 «Про надання премії сільському голові з нагоди професійного свята Дня місцевого самоврядування», яке розглядалося на засіданні постійної комісії з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва від 18.12.2024 року, діючи у власних інтересах, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №74/2025 від 10.02.2025 ОСОБА_1 будучи депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів зумовленого голосуванням голосом «за» рішення № 59-19/VІІІ «Про надання премії сільському голові з нагоди професійного свята Дня місцевого самоврядування» на 59 сесії Гельмязівської сільської ради Черкаської області від 18.12.2024, діючи у власних інтересах, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною першою статті 172-7 КУпАП

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №75/2025 від 10.02.2025 ОСОБА_1 будучи депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону вчинила дії при наявності у неї реального конфлікту інтересів зумовленого голосуванням голосом «за» рішення № 59-19/VІІІ «Про надання премії сільському голові з нагоди професійного свята Дня місцевого самоврядування» на 59 сесії Гельмязівської сільської ради Черкаської області від 18.12.2024, діючи у власних інтересах, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 80/2025 від 10.02.2025 ОСОБА_1 , будучи депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів зумовленого голосуванням голосом «за» питання №23 «Про умови оплати праці сільського голови у 2025 році», яке розглядалось на засіданні постійної комісії з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва від 18.12.2024 року, діючи у власних інтересах, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 81/2025 від 10.02.2025 ОСОБА_1 будучи депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону вчинила дії при наявності у неї реального конфлікту інтересів зумовленого голосуванням голосом «за» питання №23 «Про умови оплати праці сільського голови у 2025 році», яке розглядалося на засіданні постійної комісії з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва від 18.12.2024 року, діючи у власних інтересах, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 78/2025 від 10.02.2025 ОСОБА_1 будучи депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів зумовленого голосуванням голосом «за» рішення № 59-20/VІІІ «Про умови оплати праці сільського голови у 2025 році» на 59 сесії Гельмязівської сільської ради Черкаської області від 18.12.2024, діючи у власних інтересах, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною першою статті 172-7 КУпАП

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 79/2025 від 10.02.2025 ОСОБА_1 будучи депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону вчинила дії при наявності у неї реального конфлікту інтересів зумовленого голосуванням голосом «за» рішення № 59-20/VIII «Про умови оплати праці сільського голови у 2025 році» на 59 сесії Гельмязівської сільської ради Черкаської області від 18.12.2024, діючи у власних інтересах, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП

Керуючись принципом рівності сторін і вимог змагальності процесу, регламентованих статтею 6 параграфом 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також керуючись позицією рішення Європейського суду з прав людини від 6 березня 2017 року у справі «Карелін проти Російської Федерації» судом були вислухані особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурор, а також свідки.

У судовому засіданні прокурор обставини, що викладені у вказаних протоколах про адміністративні правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 за ч.ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП підтримав у повному обсязі. Зазначив, що ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, та зобов`язана додержуватись антикорупційних заборон, обмежень та зобов`язань, у тому числі, норм закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів. ОСОБА_1 з 03.03.2023 призначена на посаду начальника відділу організаційної та кадрової роботи, документообігу та звернень громадян виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області, знаходиться у прямому підпорядкуванні сільського голови ОСОБА_2 є одночасно депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області. ОСОБА_1 про наявність конфлікту інтересів під час розгляду питань про надання премії сільському голові та про умови оплати праці сільського голови не повідомила та вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, який пояснюється наявністю приватного інтересу та здійснення представницьких повноважень. Приватний інтерес ОСОБА_1 прокурор обґрунтовував тим, що остання будучи начальником вказаного відділу перебуває в підпорядкуванні ОСОБА_2 та голосуючи «за» вказані рішення діяла у власних інтересах, тому, що розмір її премії, виплат залежить від ОСОБА_2 його ставленні до своєї підлеглої, яке може виражатись у поблажливому відношенні, ймовірної можливості віддячити як майновим так і не майновим способом. Зокрема ОСОБА_1 могла розраховувати на підвищення премії, додаткове матеріальне заохочення, на лояльне ставлення керівника, тощо. Разом із тим ОСОБА_1 є депутатом сільської ради та здійснює представницькі повноваження, а тому у неї виникає суперечність, що має вплив на об`єктивність та неупередженість прийняття нею відповідного рішення під час голосування, а саме поруч із представницькими повноваженнями виникає приватний інтерес. Враховуючи викладене, така суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість вчинення дій та прийняття рішень, у розумінні Закону є реальним конфліктом інтересів. У свою чергу факт неповідомлення про наявність конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується протоколом сесії Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області. За вказаних обставин у діях ОСОБА_1 вбачається склад вказаних правопорушень, а тому остання підлягає до адміністративної відповідальності з адміністративним стягнення у виді штрафу в розмірі 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень, відповідальність за які передбачено частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, не визнала. Просила закрити провадження у справі за відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Сизько Д.Б. у судовому засіданні просив суд закрити провадження у справі в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень. У судовому засіданні захисник особи, стосовно якої складено протоколи про адміністративні правопорушення, адвокат Сизько Д.Б. заперечив вину ОСОБА_1 вказуючи, що ніякого ні реального, ні потенційного конфлікту інтересів при проведенні голосування не було. Просив врахувати письмове клопотання про закриття провадження по даній справі, яке отримано судом 16.06.2025р. та відповідно до якого нормами чинного законодавства визначено, що суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага. Тобто, для встановлення факту реального конфлікту інтересів не достатньо констатувати існування тільки приватного інтересу, а слід безпосередньо встановити, що такий інтерес наявний та він суперечить представницьким повноваження особи і така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій. Разом із тим із зібраних у даній справі доказів не вбачається, який вид позаслужбових стосунків мали ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , чи був саме реальний конфлікт інтересів, про який ОСОБА_1 не повідомила та саме свідомо розраховувала на додаткове матеріальне заохочення з боку сільського голови в питанні визначення їй розміру премії, чи будь-якого іншого поблажливого до неї ставлення. Із доданого до матеріалів справи положення про преміювання вбачається, що функції визначення розміру премій належать виключно керуючому справ виконкому та частково бухгалтерії. Ні до, ні після голосування ОСОБА_1 не змінювали розмір матеріального забезпечення, відтак посилання у вказаних протоколах на корисливі мотиви ОСОБА_1 є неспроможними. Таким чином у цій справі відсутні дані, на підставі яких можливо прийти до висновку, що дії ОСОБА_1 призвели до поблажливого відношення до неї з боку сільського голови ОСОБА_2 , що той їй віддячив майновим чи немайновим способом, що вказує на відсутність в її діях складу правопорушення , пов`язаного з корупцією.

У ході розгляду справи було допитано свідків, а саме:

- ОСОБА_4 , яка пояснила суду, що вона працює на посаді бухгалтера Гельмязівської сільської ради та здійснює нарахування заробітної плати, в тому числі премії ОСОБА_1 . Розмір премії визначає керуюча справами, яка готує відповідне подання на преміювання. Сільський голова не впливає на розмір премії, останній її не визначає та не готує відповідних розпоряджень на преміювання;

- ОСОБА_5 пояснила суду, що вона з 2008 року працює у виконкомі та їй відомо, що преміювання працівників здійснюється за поданням керуючої справами для начальників відділів. Вказане подання передається у відділ кадрів де готується проект розпорядження про преміювання, який в подальшому передається сільському голові. Сільський голова ніколи не змінював розмір премій, які були вказані у розпорядженні, про існування будь-яких позаробочих відносин між ОСОБА_1 та сільським головою їй не відомо. ОСОБА_1 брала участь в голосуванні як депутат, ініціатива преміювання сільського голови була від керуючої справами;

- ОСОБА_6 пояснила суду, що вона працює на посаді керуючої справами Гельмязівської сільської ради та саме вона визначає розмір премій працівників виходячи із розміру фонду преміювання, який обраховує бухгалтерія. Голова сільської ради ніколи не змінював розмір премій та ніяким чином не надавав будь-яких переваг ОСОБА_1 ні до її голосування, ні після;

- ОСОБА_2 пояснив суду, що він є головою Гельмязівської сільської ради. Він підписує розпорядження про преміювання за поданням керуючого справами, яка і визначає здобутки у роботі працівників. Жодних додаткових пільг чи надбавок ОСОБА_1 не просила, додаткових премій після голосування не отримувала, будь-яких позаробочих відносин у нього із ОСОБА_1 немає.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , її захисника адвоката Сизька Д.Б., свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , позицію прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом та забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» (далі Закону) - правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до ст. 1 Закону, приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, зокрема зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено у протоколі про правопорушення, пов`язане з корупцією.

Отже, беручи до уваги диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП); у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

Тобто, для констатації наявності або відсутності у діях чи бездіяльності особи події та складу вищевказаного адміністративного правопорушення необхідно визначити, чи мав місце за даних обставин по справі, власне, реальний конфлікт інтересів.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст. 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, потоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст.ст. 245, 252, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Частина 1 ст.172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Частина 2 ст.172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в активних діях особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Відповідно до примітки до статті 172-7 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з приміткою ст. 172-7 КУпАП, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст.172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічним, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячем інших дій.

Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Матеріалами справи стверджується та сторонами не заперечується, що ОСОБА_1 є депутатом Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області. Крім того, відповідно до розпорядження виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області від 03.03.2023 №45 «Про призначення» ОСОБА_1 призначено з 06.03.2023 на посаду начальника відділу організаційної та кадрової роботи, документообігу та звернень громадян виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради.

Відповідно до рішення Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області №59-19/VІІІ від 18 грудня 2024 року «Про надання премії сільському голові з нагоди професійного свята Дня місцевого самоврядування», а саме: керуючись ст. 26, ч. 1 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», відповідно до п.3.11 Положення про преміювання, встановлення надбавок та надання матеріальної допомоги працівникам виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради на період 2022-2025 років, затвердженого рішенням від 23.12.2021 №20-97/VІІІ зі змінами, внесеними рішенням від 27.04.2023 №34-13/VІІІ, керуючись Постановою КМУ від 09.03.2006 р. №268 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів» зі змінами та доповненнями, за погодженням з постійною депутатською комісією з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва сільська рада вирішила: «1. Виплатити ОСОБА_2 , сільському голові Гельмязівської сільської ради, премію з нагоди професійного свята Дня місцевого самоврядування, у розмірі посадового окладу. 2. Відділу бухгалтерського обліку та звітності виконавчого комітету здійснити нарахування та виплату премії згідно з чинним законодавством. 3 Контроль за виконанням рішення покласти на постійну депутатську комісію з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва».

Згідно результату поіменного голосування 59 сесії сільської ради від 18.12.2024 року за питання «Про надання премії сільському голові з нагоди професійного свята Дня місцевого самоврядування» депутат ОСОБА_1 голосувала голосом «ЗА» за основу та в цілому. Відповідно до підсумків голосування за - 12; проти - 1; утрималися -1; не голосували 1; відсутні - 7; рішення прийнято.

Відповідно до протоколу 59 сесії Гельмязівської сільської ради від 18.12.2024 року… «Результати голосування: «за» - 12 осіб; «проти» - 1 особа; «утримались» - 1 особа; «не голосували» -1 особа ( ОСОБА_2 повідомив про конфлікт інтересів). Вирішили: «Рішення сільської ради «Про надання премії сільському голові з нагоди професійного свята Дня місцевого самоврядування» прийнято і додається».

Крім того, відповідно до рішення Гельмязівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області №59-20/VІІІ від 18 грудня 2024 року «Про умови оплати праці сільського голови у 2025 році», а саме: відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», статей 121, 14, 15, 21, 22 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», постанови Кабінету Міністрів України від 09 березня 2006 року №268 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів» (зі змінами), за погодженням з постійною депутатською комісією з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва сільська рада вирішила: 1 встановити та виплачувати сільському голові ОСОБА_2 у 2025 році: 1.1 надбавку за виконання особливо важливої роботи в розмірі 50 відсотків посадового окладу з урахуванням надбавки за ранг посадової особи місцевого самоврядування та надбавки за вислугу років, взяти до відома, що ОСОБА_2 має 7 ранг посадової особи місцевого самоврядування та надбавку за вислугу років 10 відсотків, стаж роботи в органах місцевого самоврядування станом на 18.12.2024 - 4 роки 29 днів; 1.2 премії до професійних та державних свят у розмірах, що не перевищує середньомісячної заробітної плати; 1.3 матеріальну допомогу на оздоровлення при наданні щорічної основної відпустки в розмірі середньомісячної заробітної плати; 1.4 матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань в розмірі середньомісячної заробітної плати; 1.5 щомісячну премію в розмірі 100 відсотків посадового окладу. 2 Виплати здійснювати в межах затвердженого фонду оплати праці на 2025 рік, фонду бюджетних асигнувань, затверджених у бюджеті на 2025 рік. 3 Контроль за виконанням рішення покласти на постійну комісію з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва.

Згідно результату поіменного голосування 59 сесії Гельмязівської сільської ради від 18.12.2024 року за питання «Про умови оплати праці сільського голови у 2025 році» депутат ОСОБА_1 голосувала голосом «ЗА» за основу та в цілому. Відповідно до підсумків голосування - за 12; проти - 1; утрималися -1; не голосували - 1; відсутні - 7; рішення прийнято.

Відповідно до протоколу 59 сесії Гельмязівської сільської ради від 18.12.2024 року всього депутатів - 21, присутніх на сесії - 16 (один депутат запізнився), сільський голова. Результати голосування: «за» - 12 осіб; «проти» - 1 особа; «утримались» - і особа; «не голосували» -1 особа ( ОСОБА_2 повідомив про конфлікт інтересів). Вирішили: Рішення сільської ради «Про умови оплати праці сільського голові на 2025 рік» прийнято і додається.

На підставі аналізу протоколів сесій Гельмязівської сільської ради встановлено, що голос депутата ОСОБА_1 під час голосування за зазначені рішення не був вирішальним. ОСОБА_1 брала участь у голосуванні як депутат сільської ради та голосувала за рішення, які були попередньо погоджені депутатською комісією з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва.

Також судом встановлено, що ОСОБА_1 брала участь у засіданні постійної комісії питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва, що стверджується доданим до матеріалів справи протоколом №51 та відповідно до якого остання не була ініціатором розгляду вказаних питань, не ставила їх на голосування, а її голос не був вирішальним у вирішенні даного питання.

Отже, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 не була ініціатором вказаних рішень, не розробляла одноособово їх проект та не вносила їх для прийняття на сесію сільської ради. Зазначені обставини виключають припущення про те, що ОСОБА_1 навмисно намагалася ініціювати прийняття вказаних рішень з метою переслідування приватного інтересу.

Особа, уповноважена на складання протоколів про адміністративні правопорушення, встановила, що ОСОБА_1 при прийнятті вказаних рішень, діяла в інтересах безпосереднього свого керівника ОСОБА_2 - голови Гельмязівської сільської ради, діяла суб`єктивно та упереджено. Також у протоколах про адміністративні правопорушення є вказівка на відношення ОСОБА_2 , яке може виражатися у поблажливому відношенні, ймовірної можливості віддячити як майновим, так і немайновим способом.

Разом з тим, відміною потенційного від реального конфлікту, як вже зазначалось, є не лише наявності суперечності між приватним інтересом та службовим повноваженням, а насамперед, що така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Однак, у цій справі відсутні фактичні дані, на підставі яких можливо прийти до висновку, що дії ОСОБА_1 призвели до поблажливого відношення до неї з боку її безпосереднього керівника ОСОБА_2 , що той їй віддячив майновим чи немайновим способом, про що йде мова у протоколах про адміністративне правопорушення.

Так відповідно до Положення про встановлення надбавок до заробітної плати та надання матеріальної допомоги працівникам Виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради на 2022-2025 роки, затв. Рішенням сільської ради від 23.12.2021 № 20- 97/VІІІ зі змінами, внесеними рішенням сільської ради від 27.04.2023 № 34-13/VIІІ, це Положення визначає порядок формування і використання фонду преміювання, умови і порядок визначення премій (виплати щомісяченої премії, річної, до професійних свят, ювілеїв, інших виплат, винагород) працівників виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради, умови і порядок надання працівникам матеріальної допомоги на оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань (п. 1.4);

Згідно п.1.6. Положення визначає джерела, умови, показники і порядок преміювання сільського голови, секретаря ради, заступника сільського голови, керуючого справами (секретаря) виконавчого комітету, начальників, спеціалістів, службовців, робітників структурних підрозділів.

Відповідно до п.3.1. Положення, преміювання працівників виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради, встановлення їм надбавок здійснюється ... за поданням начальників відділів, керуючого справами ради, та голови профспілки в межах коштів передбачених на преміювання;

Положеннями п.4.1. та п. 4.2 передбачено, що визначення конкретного розміру премії працівників відділів, а саме: збільшення, зменшення розміру преміювання здійснюється за поданням начальників відділів виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради, що подається до 23 числа поточного місяця. Розмір премії... начальникам відділів виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради, старостам здійснюється за поданням керуючого справами виконавчого комітету, а за її відсутності начальником відділу організаційно - кадрової роботи, документообігу та звернень громадян, що подається до 23 числа поточного місяця.

Згідно п. 4.4. та п. 4.5 Положення у поданні визначається перелік працівників для преміювання із зазначенням розміру преміювання та працівників, яких потрібно позбавити премії із відповідним обґрунтуванням, перелік працівників для встановлення надбавки за високі досягнення у праці, надбавки за виконання особливо важливої роботи, та працівників яких потрібно позбавити надбавок у поточному місяці із відповідним обґрунтуванням. Головний бухгалтер виконавчого комітету Гельмязівської сільської ради щомісяця до 23 числа розраховує загальну суму коштів, що спрямовується на преміювання та подає на розгляд сільському голові.

Таким чином процедура преміювання працівників не передбачає можливості сільському голові самостійно визначати розмір премії, яка буде виплачуватись ОСОБА_1 ..

Статтею 28 ЗУ «Про корупцію» передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів та за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Як вже зазначалося вище, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Тобто, для констатації наявності або відсутності у діях чи бездіяльності особи події та складу вищевказаного адміністративного правопорушення необхідно визначити, чи мав місце за даних обставин по справі, власне, реальний конфлікт інтересів.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст. 172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічним, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячем інших дій.

Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

-наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений;

- наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

- наявність повноважень на прийняття рішення,

-наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено у протоколі про правопорушення, пов`язане з корупцією.

За змістом протоколів про вчинення адміністративних правопорушень такий приватний інтерес полягав в тому, що голосуючи за вказані рішення ОСОБА_1 діяла у власних інтересах, тому що розмір її премії залежить від ОСОБА_2 .. Не менш важливим є і відношення ОСОБА_2 до своєї підлеглої, яке може виражатись у поблажливому відношенні.

При цьому суд зауважує, що у протоколі застосовуються такі обґрунтування як «ймовірна можливість віддячити» чи «може розраховувати на підвищення премії, додаткове матеріальне заохочення, лояльне ставлення керівника, тощо», що не відповідає вказаному вище критерію реального конфлікту інтересів, тобто не такого, що може виплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Питання оплати праці належить до трудових правовідносин, а отже не відноситься до сфери приватного інтересу працівника в розумінні ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції».

Стаття 2 Закону України «Про оплату праці» від 24.03.1995 № 108/95-ВР визначає структуру заробітної плати, а саме:

-основна заробітна плата це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

-додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

- інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Отже премія, пов`язана з виконанням виробничих завдань і функцій за приписами статті 2 Закону України «Про заробітну плату», в силу її регулярності, відноситься саме до додаткової заробітної плати, а не до заохочувальних та компенсаційних виплат.

Частиною 2 статті 97 Кодексу законів про працю передбачено, зокрема, що форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами.

Конституційне право на заробітну плату (стаття 43 Конституції України) є мінімальною (базовою) конституційною гарантією, та не може бути приводом виникнення реального конфлікту інтересів (суперечності) між службовими повноваженнями та приватним інтересом.

Право ж на достойну заробітну плату, за успішно та якісно виконані посадові обов`язки є не приватним інтересом, а базовими конституційними гарантіями на достойне життя та соціальні гарантії.

Матеріали справи про вказані корупційні правопорушення не містять жодних доказів, які б свідчили про факт зміни розміру премії для ОСОБА_1 порівняно із попередніми періодами, чи надання їй будь-яких інших пільг, доплат, тощо.

За таких обставин слід констатувати відсутність у ОСОБА_1 приватного інтересу.

Отже в ході судового розгляду, на підставі досліджених судом доказів, не встановлено, що ОСОБА_1 діяла та приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто її приватна заінтересованість впливала на об`єктивність виконання нею службових повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічним, що може поставити під сумнів справедливість прийнятих рішень.

Враховуючи викладене, дослідивши повно та всебічно матеріали справи про адміністративне правопорушення, комплексно проаналізувавши сукупність усіх обставин встановлених в ході судового розгляду, слід констатувати, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП є недоведеною,

Зі змісту протоколів та із зібраних у даній справі доказів не вбачається: який саме вид позаслужбових стосунків мали ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , що є необхідною складовою для встановлення наявності або відсутності таких позаслужбових стосунків та відповідно встановлення факту наявності або відсутності дій ОСОБА_1 в умовах реального конфлікту інтересів; що у ОСОБА_1 був наявний реальний конфлікт інтересів, що вона не повідомила про його наявність, а потім ще й в умовах існування реального конфлікту інтересів приймала участь в обговоренні та прийнятті рішення як на засіданні комісії так і на сесії; що ОСОБА_1 свідомо розраховувала (а не «ймовірно», «як правило», «начебто» чи ще якось по-іншому «могла розраховувати») на додаткове матеріальне заохочення з боку сільського голови в питанні визначення їй розміру премій, якогось іншого заохочення чи поблажливого ставлення.

Частиною 3 статті 62 Конституції України визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 №5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення ч. 1 ст. 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Окрім того, Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26 лютого 2019 року в справі №1-р/2019 вказав, при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

У свою чергу, наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», про котрий наголошує Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» («Ireland v. The United Kingdom», заява № 5310/71), та котрий застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту», на чому, власне, наголошується Європейським Судом з прав людини у його рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України» («Korobov v.Ukraine», заява № 39598/03).

Частиною 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».

Суд вважає, що поза розумними сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як таких що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону. Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду. Це питання має бути вирішене на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Таку ж позицію висловив Верховний суд в постанові Касаційного кримінального суду від 09 квітня 2020 року у справі № 761/43930/17.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, адже не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», не доказує співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

У даній справі, зібрані особою, уповноваженою відповідно до ст. 255 КУпАП на складання протоколів про адміністративні правопорушення, докази за своєю суттю не узгоджуються із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», з огляду на наведене вище.

Таким чином, враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП не доведена належними і допустимими доказами поза розумним сумнівом.

Враховуючи те, що судом не встановлено в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, провадження в справі щодо неї підлягає закриттю на підставі пункту першого частини першої статті 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 172-7 ч. 1, 172-7 ч. 2, 221, 283-284,287, 291,294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у об`єднаній справі про адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Черкаського апеляційного суду.

Суддя Середа Л.В.