справа № 399/618/25
провадження № 3/399/241/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2025 року суддя Онуфріївського районного суду Кіровоградської області Шуліка Олександра Олександрівна, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, паспорт серії НОМЕР_1 , не працює, адреса проживання: АДРЕСА_1 , раніше притягався до адміністративної відповідальності:

- 05.03.2025 року постановою інспектора БПП в м. Кременчуці УПП в Полтавській області, серії ЕНА №4199475 за ч.4 ст.126 КУпАП із накладенням стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20400,00 грн.

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП,

встановив:

03.07.2025 року до Онуфріївського районного суду Кіровоградської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 126 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 372312 від 25.06.2025 року складеного поліцейським сектору поліцейської діяльності № 1 (смт. Онуфріївка) Відділення поліції № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області старшим сержантом поліції Кочерга Володимиром Івановичем, відносно ОСОБА_1 , зазначено, що 25.06.2025 року о 11.19 год. в сел. Павлиш Олександрійського району Кіровоградської області, по автодорозі М-22 сполученням Полтава Олександрія водій гр.. ОСОБА_1 , керував транспортним засобом Renault Megane, державний номерний знак НОМЕР_2 , не маючи права керування таким транспортним засобом, дії вчинені повторно протягом року 05.03.2025 року ЕНА4199475, чим порушив п.2.1.а ПДР України керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом.

Згідно з ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 та його захисник адвокат Єгоров С.А. в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Проте причини неявки до суду не повідомили, не звертались до суду із заявою про відкладення розгляду справи. Не подали заперечень проти протоколу про адміністративне правопорушення.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України», справа «Трух проти України»).

Враховуючи наведене, особі, яка притягається до адміністративної відповідальності та його захиснику було достеменно відомо про те, що відносно ОСОБА_1 в Онуфріївському районному суді Кіровоградської області 07.08.2025 року об 11.00 годині будуть розглядатись матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст. 126 КУпАП.

Згідно ст.268 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.126 КУпАП не відноситься до категорії справ, при розгляді яких присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою.

За таких обставин, суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та без участі його захисника адвоката Єгорова С.А., які були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ч.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.251 КУПАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При чому ЄСПЛ у справі «AllenetdeRibemont v. France» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 встановлено, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України, презумпції невинності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 2-4 статті 126 КУпАП передбачена відповідальність за керування транспортним засобом особою яка не має права керування таким транспортним засобом, або передача керування транспортним засобом особі, яка не має права керування таким транспортним засобом; керування транспортним засобом особою, стосовно якої встановлено тимчасове обмеження у праві керування транспортними засобами; керування транспортним засобом особою, позбавленою права керування транспортними засобами.

Частиною 5 ст.126 КУпАП передбачене адміністративна відповідальність за повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частинами другою четвертою цією статті.

Таким чином суб`єктом правопорушень, передбачених ст.126 КУпАП, може бути лише особа, яка керувала транспортним засобом.

Згідно п.27 Постанови Пленуму Верховного суду України від 23.12.2005 року № 4 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, також про адміністративні правопорушення на транспорті», керування транспортним засобом слід розуміти як виконання функцій водія під час руху такого засобу.

В обґрунтування вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП, за обставин, наведених в протоколі про адміністративне правопорушення серії ЕПР №372312 від 25.06.2025 року подано рапорт працівника поліції, довідку Інспектора адміністративної практики Олександрійської РВП ГУНП в Кіровоградській області, що ОСОБА_1 отримував посвідчення водія, постанову від 5.03.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 126 КУпАП.

Переглянувши в судовому засіданні наданий працівниками поліції як доказ вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 126 КУпАП, встановлено, що фактичні обставини, зафіксовані на відеозаписах, не підтверджують головного елементу об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого нормами ч. 5 ст. 126 факту керування транспортним засобом особою, щодо якої складено протокол.

Зокрема, відеозапис розпочинається з моменту, коли транспортний засіб стоїть далеко припаркований на узбіччі вулиці, водій перебуває поза транспортним засобом разом із працівниками поліції, а сам факт керування транспортним засобом цією особою в жодний спосіб на записах не зафіксований. Не зафіксовано також обставин та підстав зупинки транспортного засобу, з яких можливо було б зробити висновок, що водій керував авто безпосередньо перед фіксацією події. Також на відеозаписі не видно обличчя порушника, що не дає суду можливості навіть ідентифікувати особу, стосовно якої працівниками поліції складається протокол.

Суд зазначає, що факт керування транспортним засобом особою є обов`язковою умовою для притягнення до відповідальності за ст. 126 КУпАП. Наявність лише факту знаходження біля транспортного засобу або поблизу нього без беззаперечного встановлення, що особа ним керувала є недостатньою підставою для кваліфікації діяння як адміністративного правопорушення за наведеними нормами.

Більше того, на відео не зафіксовано підстав зупинки транспортного засобу, що є важливим для оцінки законності дій працівників поліції та допустимості зібраних ними доказів.

Матеріали справи не містять доказів з незалежних джерел на підтвердження факту керування ОСОБА_1 транспортним засобом 25.06.2025 року.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (рішення Європейського суду з прав людини від 18 січня 1978 у справі «Ірландія проти Сполученого королівства»), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Про наявність свідків у протоколі не зазначено. В протоколі та в долучених до нього матеріалів також відсутні письмові пояснення ОСОБА_1 .

Керуючись принципами змагальності та диспозитивності судового процесу, аналізуючи вище вказані докази в їх сукупності, суд вважає, що в наявних матеріалах справи відсутні докази з незалежних джерел, окрім складених безпосередньо працівниками поліції, які поза розумним сумнівом свідчили б, що 25.06.2025 року о 11 год. 19 хв. сел. Павлиш Олександрійського району Кіровоградської області, по автодорозі М-22 сполученням Полтава Олександрія ОСОБА_1 керував транспортним засобом Renault Megane, державний номерний знак НОМЕР_2 .

А відповідно суд вважає не доведеним, що ОСОБА_1 є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП.

Приписами ст. 62 Конституції України закріплено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був учинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу осіб, що притягуються до відповідальності, які є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Враховуючи вищезазначене, оцінивши усі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить висновку про відсутність у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст. 126 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч.5 ст. 126, п.1 ч.1 ст. 247, 283-284 КУпАП, суд,-

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 126 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Онуфріївський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Онуфріївського районного суду

Кіровоградської області О.О. Шуліка