Справа № 571/2179/25
Провадження № 3/571/1454/2025

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 серпня 2025 року с-ще Рокитне
Суддя Рокитнівського районного суду Рівненської області Качмар М.Я., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце проживання АДРЕСА_1 , відомості про притягнення до адміністративної відповідальності відсутні,
про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-18 КУпАП,
в с т а н о в и л а:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ЧЦП №048320 від 12.07.2025: «00 годині 35 хвилин 12.07.2025 року під час перевірки організації несення служби прикордонного наряду пост спостереження « ІНФОРМАЦІЯ_2 » начальником відділення вогневої підтримки ІНФОРМАЦІЯ_3 (з м.д. АДРЕСА_2 ) ІНФОРМАЦІЯ_4 (з м.д. АДРЕСА_3 ) лейтенантом Єлизаром ЛІСКОВИМ було виявлено ОСОБА_1 , який перебував в прикордонному наряді з можливими ознаками алкогольного сп`яніння, а саме характерний запах з ротової порожнини, нечітка мова, що призвело до неналежного виконання службових обов`язків. Даному військовослужбовцю було запропоновано пройти процедуру медичного освідчення на стан алкогольного сп`яніння в КНП «Рокитнівський БЛІЛ» від чого даний військовослужбовець відмовився. По даному факту складено Акт відмови від проходження медичного освідчення на вміст алкоголю в крові».
Дії кваліфіковані за ч.2 ст.172-18 КУпАП.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, своїх заперечень суду не надав. Про дату, час та місце слухання справи був повідомлений. Відтак, відповідно до вимог ст.268 КУпАП, суд вважає можливим здійснювати розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності за його відсутності.
Розглянувши протокол про адміністративне правопорушення, дослідивши додані до протоколу матеріали, оцінивши їх в сукупності, суд зазначає наступне.
Адміністративна відповідальність за ч.2 ст.172-18 КУпАП настає у разі порушення правил несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України, вчинені в умовах особливого періоду.
Об`єктивна сторона даного правопорушення передбачає дію або бездіяльність у вигляді порушення правил несення прикордонної служби. Порушеннями правил несення прикордонної служби можуть бути визнані: а) вчинення дій, що прямо забороняються військовослужбовцю, який перебуває в прикордонному наряді (відхилення від маршруту чи залишення місця несення служби, якщо це не пов`язано з надзвичайними обставинами, вживання алкогольних напоїв, сон на посту, розкладання багаття чи демаскування себе іншим способом, безпідставне застосування зброї, самостійне відключення сигналізаційних комплексів чи окремих їх ділянок, а також їх інформаційних табло або радіолокаційних станцій, відволікання від несення служби, дання згоди на перетинання державного кордону сторонніми особами тощо); б) невиконання або неналежне виконання дій, що забезпечують охорону державного кордону (неуважний огляд місцевості, невжиття заходів до затримання порушників державного кордону або залишення без належної охорони затриманих осіб, недотримання правил застосування зброї або правил маскування тощо).
Слід зазначити, що для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність у її діях складу та події адміністративного правопорушення. При цьому, стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» у цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.
Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.
Відповідно до ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам щодо його змісту, зокрема у протоколі не зрозуміло зазначено суть правопорушення, яка б відповідала диспозиції ч.2 ст.172-18 КУпАП, не зазначено місце вчинення правопорушення, не відображено кваліфікуючої ознаки вчинення правопорушення в умовах особливого періоду.
Суд не вправі самостійно змінювати фабулу правопорушення, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення та не має права відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Поряд з цим, згідно протоколу, ОСОБА_1 було помічено з явними ознаками вживання алкогольних напоїв. Від проведення огляду відмовився. Зазначене формулювання правопорушення вказує на ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.172-20 КУпАП.
За приписами ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові у справі № 463/1352/16-а від 08.07.2020 (п.39) зазначив, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Згідно з ч.1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не може бути притягнутий до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-18 КУпАП, з підстав, наведених вище.
Положеннями п.1 ч.1 ст.247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст.ст. 247, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,
п о с т а н о в и л а:
Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-18 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку її оскарження.

Суддя М.Я.Качмар