Справа № 405/4411/25
провадження № 3/405/1319/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.07.2025 м. Кропивницький

Суддя Подільського районного суду міста Кропивницького Майданніков О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Головного управління ДФС у Кіровоградській області ДФС України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючої керівником ресторанну «Дзиґа», який належить ФОП « ОСОБА_1 », не заміжньої, яка має на утриманні сина ОСОБА_2 2014 р.н., проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №002320 від 08.07.2025 при проведенні фактичної перевірки ресторанну « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ФОП « ОСОБА_1 », встановлено порушення 04.07.2025 о 13 год. 50 хв. керівником ресторанну «Дзиґа», порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: не проведення розрахункових операцій через ПРРО та не видача розрахункового документа, що засвідчує факт купівлі товару на суму 289,00 грн., чим порушено п.1 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР, від 06.07.1995, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , якій було роз`яснено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП пояснила, що не заміжня, але має на утриманні сина ОСОБА_2 2014 р.н. Працює керівником ресторанну «Дзиґа», який належить ФОП « ОСОБА_1 », Подія сталася 04.07.2025, вину вона визнає, дійсно були порушення, але на сьогодні вже все добре.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що вина ОСОБА_1 , у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП не доведена, а справа відносно неї підлягає закриттю, з наступних підстав.

Так, відповідно до ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до змісту ч.1 ст.155-1 КУпАП як адміністративне правопорушення визначено порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Відповідальність за вчинення правопорушення тягне за собою накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до п.1 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 № 265/95-ВР (зі змінами та доповненнями): суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Згідно зі ст. 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п. 1.3. цієї статті, фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

На підтвердження вини ОСОБА_1 до суду надано:

- протокол про адміністративне правопорушення №002320 від 08.07.2025 (а.п.1), згідно якого посадовою особою Головним державним інспектором ГУ ДПС в Кіровоградській області за обставин проведення фактичної перевірки ресторанну « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , та встановлено, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення порушення порядку проведення розрахунків, а саме не проведення розрахункових операцій через ПРРО та не видача розрахункового документа (ЗУ «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР від 06.07.1995 року, зі змінами та доповненнями). Дата, час і місце вчинення порушення 04.07.2025 о 13 год. 50 хв. ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою м. Кропивницький, вул. Ельворті, 2.

- акт фактичної перевірки від 04.07.2025 (а.с.2-5);

- опис готівкових коштів, що знаходяться на місці проведення розрахунків в господарському об`єкті ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який розташований за адресою АДРЕСА_2 , та належить ФОП « ОСОБА_1 » станом на 14 год. 04 хв. 04.07 (а.с.6);

- акт проведення контрольної розрахункової операції за місцем реалізації товарів (надання послуг) (а.с.7);

Будь-яких інших доказів до матеріалів справи не долучено.

Частина 1 ст. 155-1 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

З диспозиції зазначеної статті випливає, що вона носить бланкетний характер і лише описує безпосередньо саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до законодавчо встановленого порядку проведення розрахунків у певній сфері. Зокрема, така норма має загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і в обов`язковому порядку включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього адміністративної відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

Як слідує із протоколу про адміністративне правопорушення, то в ньому наведено, що суть правопорушення полягає, що «не проведення розрахункових операцій через ПРРО та не видача розрахункового документа на суму 289,00 грн.», однак таке формулювання правопорушення є не повним і неконкретним. Зокрема, викладені формулювання адміністративних правопорушень, які ставляться у вину ОСОБА_1 , не містить обов`язкових обставин, які підлягають встановленню судом, а саме: які конкретно необліковані товари та за якою ціною ОСОБА_1 реалізувала з порушенням правила торгівлі і розрахунків. Відсутність таких обставин є грубим порушенням права особи на захист, оскільки не вказує на конкретні її дії, які розцінюються представниками державної влади як правопорушення.

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey). «Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Однак суд не може поза розумним сумнівом прийти до висновку про те, що обставини реалізацій необлікованого товару (без зазначення найменування конкретного товару та його ціни), на які є посилання у протоколі про адміністративне правопорушення №002320 від 08.07.2025, стосується саме обставин реалізації необлікованого товару, зазначених у акті фактичної перевірки, який додано до протоколу, та в якому міститься посилання реалізацію не облікованого товару на загальну суму 289 грн.

Зазначене є підставою для закриття провадження в справі за недоведеністю належними доказами наявності складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, оскільки некоректно та неповно викладена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення у самому протоколі. У зв`язку з чим висновок особи, яка склала протокол, про вчинення ОСОБА_1 правопорушення є необґрунтованим належним чином та він суперечить вище вказаним нормам законодавства, внаслідок чого, такий висновок носить суб`єктивний характер та не відповідає вимозі щодо його допустимості та достатності.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, що в силу ст. 247 КУпАП є підставою для закриття провадження по справі.

З огляду на викладене та керуючись ч.1 ст. 247, ст.ст. 251, 283,284 КУпАП,-

постановив:

провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст. 155-1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Подільський районний суд міста Кропивницького протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Олексій Іванович Майданніков