Провадження № 3/161/4499/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2025 року Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Рудська С.М ., при секретарі судового засідання Коржик Н.В.., за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.ст. 173, 185 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

У провадженні Луцького міськрайонного суду Волинської області знаходиться вищевказана справа про адміністративне правопорушення № 161/13841/25 відносно ОСОБА_1 за ст.ст. 173, 185 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заявив відвід головуючому - судді Рудській С.М. від розгляду вищевказаної справи, на обгрунтування якого зазначив, що відчуває упередженість з боку судді, оскільки вона не визнає його сімейний стан «перебування у цивільному шлюбі», намагається встановити його анкетні дані на свій розсуд. Вказані обставини викликають у нього сумніви в неупередженості та безсторонності судді у справі, у зв`язку з чим вважає за необхідне відвести її від розгляду справи.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного.

Кодекс України про адміністративне правопорушення (далі КУпАП) не передбачає процесуальних норм, які регламентують можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду такої заяви про відвід.

Відповідно до ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З метою забезпечення виконання положень ст. 1 КУпАП при вирішенні питання про відвід судді під час розгляду справи про адміністративне правопорушення є необхідність у застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права, а саме кримінального процесуального права, у зв`язку з чим при розгляді заяви про відвід необхідно керуватися положеннями ст.ст.75, 80, 81 КПК України.

Згідно зі ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Виходячи зі змісту наведених норм законодавства, суддя не може брати участь у судовому провадженні, зокрема, за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Суд вважає, що доводи ОСОБА_1 з приводу упередженості головуючого у справі є його власним тлумаченням обставин справи, доводи заяви про відвід не свідчать про упередженість або небезсторонність судді Рудської С.М. при розгляді даної справи, ці доводи не підтверджуються будь-якими об`єктивними доказами.

Відтак, суд не вбачає правових підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід судді.

Керуючись ст.ст. 248, 279, 280 КУпАП , суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Рудської С.М. від розгляду справи про адміністративне правопорушення № 161/13841/25 відносно ОСОБА_1 за ст.ст. 173, 185 КУпАП відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська