Справа № 758/7341/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Київ

21 липня 2025 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Захарчук С. С. , розглянувши матеріали, які надійшли з Подільського управління поліції Головного управління національної поліції у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

18.05.2025 близько 19 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 не виконала своїх батьківських обов`язків з виховання неповнолітньої доньки - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що виразилося в тому, що її неповнолітня донька - ОСОБА_2 16.05.2025 близько 09 год. 00 хв. покинула місце свого проживання та не виходила на зв`язок, про своє місцезнаходження не повідомила.

18.05.2025 відносно ОСОБА_1 було складено протокол серії ВАД № 627339 про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП.

ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про судові засідання на 29.05.2025, 26.06.2025, 21.07.2025, у судові засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, від неї не надходило клопотань про відкладення розгляду справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Як зазначено вище, судом вживалися заходи для повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, клопотання про відкладення розгляду справи або будь які інші, до суду не надходили.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи викладене, суд, відповідно до ст. 268 КУпАП, розглядає справу за відсутності ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази у їх сукупності, приходжу до наступного висновку.

Установлено, що 18.05.2025 близько 19 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 не виконала своїх батьківських обов`язків з виховання неповнолітньої доньки - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що виразилося в тому, що її неповнолітня донька - ОСОБА_2 16.05.2025 близько 09 год. 00 хв. покинула місце свого проживання та не виходила на зв`язок, про своє місцезнаходження не повідомила.

18.05.2025 відносно ОСОБА_1 було складено протокол серії ВАД № 627339 про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Адміністративна відповідальність за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП настає у разі ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей тягне за собою попередження або накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За таких обставин, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, тобто ухилення від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо виховання неповнолітьої дитини, а тому її слід визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Крім того, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП підтверджується також: копією документів (а.с. 2-3); поясненнями ОСОБА_2 (а.с. 4); поясненнями ОСОБА_1 (а.с. 5); рапортом(а.с. 9, 10); постановою (а.с. 7-8).

При накладенні адміністративного стягнення, враховую характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу порушника, ступінь вини, відсутність обставин, які обтяжують відповідальність, вважаю за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді попередження.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 грн. 60 коп.

Таким чином, з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у розмірі 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст. 6 СК України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 40-1, 178, 184, 280, 291 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винною у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.184 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді попередження.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Судовий збір має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

У разі несплати судового збору у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Роз`яснити, що у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Суддя С. С. Захарчук