Справа №345/3728/25
Провадження № 3/345/732/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.07.2025 м.Калуш

Суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Кулаєць Б.О., розглянувши матеріали, що надійшли з Калуського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , одруженого, на утриманні двоє неповнолітніх дітей, працюючого вантажником у ТОВ «ЕКО-ПРИКАРПАТТЯ», громадянина України,

за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

І. Опис обставин, установлених під час розгляду справи:

16.07.2025 до Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 251060 від 14.07.2025 за ст. 173 КУпАП, складений відносно ОСОБА_1 , в якому зазначено, що останній 29.04.2025 близько 09:40 год., перебуваючи за місцем проживання, у формі смс-повідомлень через додаток «Вайбер» з хуліганських мотивів словесно образливо висловлювався в сторону ОСОБА_2 , що образило честь та гідність останньої.

ІІ. Пояснення осіб, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення:

ОСОБА_1 всудовому засіданні вину у вчиненому визнав частково та пояснив, що він проживає у квартирі, яка знаходиться над квартирою ОСОБА_2 . Між ними виникають непорозуміння через несправність водостічних труб, у зв`язку з чим затікає вода у квартиру ОСОБА_2 . І він, і його батько, який є власником квартири, в якій він проживає, хотіли встановити причини затоплення, оглянути спричинені збитки, а також мали намір відшкодувати шкоду. Однак ОСОБА_2 не допускає їх у квартиру, не дає оглянути місце підтоплення, встановити спричинену шкоду, а також виявити причину, через яку це відбувається. У зв`язку з цим у них склалися неприязні відносини, вона постійно образливо до нього висловлюється, в тому числі у груповому чаті ОСББ. 29.04.2025 зранку, коли вони збирали дітей до школи, у них знову стався витік води. О 08.36 год. в загальному чаті ОСББ від ОСОБА_2 надійшло повідомлення з образливим звертанням в його сторону. Останній зробили зауваження, зокрема, голова ОСББ. Він також не стримався і відповів їй, щоб вона прийняла таблетки. Більше нічого образливого не писав. Образливу смс написав у приватні повідомлення. Розуміє, що вчинив неправильно, перебував в емоційному стані. Визнає, що відбуваються підтоплення квартири ОСОБА_2 , однак вважає, що вона своєю поведінкою не дає можливості встановити причину витоку води та усунути її. Також вона не дає можливості оглянути її житло та зрозуміти шкоду, яка завдана її квартирі внаслідок підтоплення. Щодо образливих смс, то саме ОСОБА_2 провокує його, перша пише в образливій формі смс-повідомлення в його сторону.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що 29.04.2025 о 08:28 год. її квартиру почало затоплювати з квартири, у якій проживає ОСОБА_1 , хоча 5 місяців тому уже була така ж ситуація. Однак ОСОБА_1 нічого з того часу не зробив, не відшкодував їй шкоду та не вибачився, а знову допустив затоплення її квартири, в якій прожитває також її старенька мама. Вона у чаті ОСББ зробила ОСОБА_1 зауваження з приводу того, що він знову затоплює їх з матір`ю житло. Однак ОСОБА_1 поступив неправильно, не вибачився, не вжив заходів для недопущення такого затоплення, а почав її словесно ображати у загальному чаті. ОСОБА_1 неодроразово її ображає, як приватно, так і в груповому чаті. Голова ОСББ, який є його другом, підтримує таку поведінку останнього. Батько ОСОБА_1 також не впливає на сина, а навпаки робить їй зауваження, щоб вона не чіпалася до молодої сім`ї. З метою захисту вона звернулася в поліцію, щоб з ОСОБА_1 провели профілактичну бесіду. І дільнича їй повідомила, що така бесіда була проведена, ОСОБА_1 пообіцяв, що відшкодує шкоду та більше не буде ображати її. Однак він знову затопив її житло. Веде себе зверхньо, обзиває її, принизив її честь та гідність перед 104 участиками групового чату ОСББ. І хоча не тільки вона писала повідомлення у цей чат, проте заблокували саме її, а ОСОБА_1 залишився учасником чату. На даний час вона хоче, щоб ОСОБА_1 включив її в груповий чат ОСББ та вибачився у ньому перед нею, а в подальшому нормально спілкувався, відшкодував збитки та більше не затоплював її житло.

ІІІ. Досліджені в судовому засіданні письмові докази:

на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення надано такі докази:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 251060 від 14.07.2025, в якому викладені обставини ймовірного вчинення правопорушення, які зазначені вище (а.с. 2);

- заява ОСОБА_2 від 03.06.205 до Калуського РВП, в якій вона зазначила, що 29 квітня 2025 року у мобільному застосунку Viber у спільному чаті під назвою «ОСББ "Малицької 3"», що ОСОБА_1 (під псевдонімом «ІНФОРМАЦІЯ_2») допустив на її адресу образливі та принизливі висловлювання. Ці зневажливі висловлювання супроводжувалися саркастичними зауваженнями, натяками на нібито психічну нестабільність та приниженням людської гідності. Висловлювання були спрямовані на дискредитацію її як учасниці діалогу, у грубій та неприпустимій формі. Зазначене спілкування відбувалося у присутності інших мешканців будинку, у відкритому публічному чаті. Такі дії вважає порушили спокій громадян та норми пристойної поведінки у колективі (а.с. 3);

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 23.05.2025, в яких він зазначив, що мало місце затоплення квартири, тому він разом з батьком хотіли потрапити до квартири сусідки, щоб оцінити збитки, однак остання категорично відмовилася їх впускати. Крім того, повідомляє про те, що ОСОБА_2 конфліктує з усіма жителями будинку (а.с.6);

- письмові пояснення ОСОБА_2 від 30.04.2025, в яких вона зазначила, що 29.04.2025 у чаті ОСББ сусід ОСОБА_1 словесно ображав її, принижував її честь та гідність. Після цього написав словесні образи їй в особисті повідомлення. Після вчинення вказаних дій останній перед нею не вибачився (а.с. 7);

- скріншоти повідомлень з мобільного застосунку «Viber» з чату під назвою «ОСББ "Малицької 3"» (а.с. 8-12, 14-16);

- скріншоти повідомлень з мобільного застосунку «Viber», які надходили з мобільного номеру телефону НОМЕР_2 (а.с. 13) та від особи, яка підписана «ІНФОРМАЦІЯ_2» (а.с. 18);

Крім того, у судовому засіданні були досліджені докази, що були долучені ОСОБА_2 , а саме:

- листи заступника начальника Калуського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області від 23.05.2025, 11.07.2025 та 14.07.2025.

ІV. Оцінка суду:

вивчивши матеріали справи, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, всебічно, повно та об`єктивно дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а провадження у справі необхідно закрити, з наступних підстав.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Оцінка доказів відповідно до ст. 252 КУпАП відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення, та ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Тобто, громадське місце є обов`язковою ознакою, яка підлягає доказуванню під час розгляду справи про адміністративні правопорушення. Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже, громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Однак під час судового розгляду встановлено, що у справі немає даних, які б характеризували суб`єктивну сторону вказаного адміністративного правопорушення, тобто, що ОСОБА_1 своїми умисними діями порушив громадський порядок та спокій громадян, чи намагався це зробити з хуліганських спонукань.

З протоколу встановлено те, що ОСОБА_1 29.04.2025 близько 09:40 год., перебуваючи за місцем проживання, у формі смс-повідомлень через додаток «Вайбер» з хуліганських мотивів словесно образливо висловлювався в сторону ОСОБА_2 , що образило честь та гідність останньої. Таким чином фабула обвинувачення не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП.

Судом встановлено, що смс образливого характеру ОСОБА_1 надіслав ОСОБА_2 у приватні повідомлення. В той же час у груповому чаті наявна переписка між членами ОСББ, в тому числі, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , щодо затоплення квартири ОСОБА_2 та інших питань функціонування будинку, яка починається саме з смс останньої. Однак така переписка свідчить не про бажання будь-кого порушити громадський порядок і спокій громадян, а про наявність претензій приватного, цивільно-правового характеру.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які є сусідами, наявні неприязні особисті відносини, внаслідок яких виникають конфлікти, зокрема, з приводу затоплення квартири ОСОБА_2 , які всупереч ст. 173 КУпАП спрямовані не на грубе порушення громадського порядку, не через бажання протиставити себе суспільству та продемонструвати явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки, а внаслідок саме особистих неприязних стосунків.

Водночас відсутні докази того, що вказані конфлікти призвели до порушення громадського порядку, тобто спокійної обстановки нормальних умов інших громадян, дані яких у протоколі про адміністративне правопорушення відсутні.

Також не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно, не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

Наведені факти у сукупності з вищевикладеними доказами по справі знаходяться у взаємозв`язку між собою та свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 29.04.2025 мали місце дії ОСОБА_1 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів.

При цьому сам по собі наявний протокол про адміністративне правопорушення не дає достатньо підстав для впевненого і переконливого висновку щодо доведеності вини ОСОБА_1 в скоєнні ним інкримінованого йому адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_2 звернулася в поліцію 30.04.2025 та повідомила про події 29.04.2025, в ході яких ОСОБА_1 принизив її честь та гідність. Також вона повторно звернулася в поліцію з письмовою заявою про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, 03.06.2025 (а.с. 7, 3).

Водночас протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 251060 за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 складено 14.07.2025, тобто через 45 днів після першого звернення до поліції та через 41 після повторного звернення з відповідним повідомленням про факт ймовірного вчинення адміністративного правопорушення та виявлення особи, яка його ймовірно вчинила, тобто з порушенням вимоги ч. 2 ст. 254 КУпАП. При цьому жодних доказів про неможливість складення протоколу у встановлений законом строк матеріали справи не містять.

Будь-яких інших належних і допустимих доказів, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого статті 173 КУпАП, до матеріалів справи не долучено.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу правопорушення.

Таким чином, за викладених вище обставин суд приходить до переконання про відсутність належних, достатніх і переконливих доказів, які б поза розумним сумнівом підтверджували, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство за обставин, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення. А тому суд приходить до висновку про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Таким чином, провадження в адміністративній справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 247, 283-287 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 (десяти) днiв з дня винесення постанови до Івано-Франківського апеляційного суду.

Суддя: