Справа № 349/916/25
Провадження № 3/349/321/25
П О С Т А Н О В А

іменем України

28 липня 2025 року м.Рогатин

Суддя Рогатинського районного суду Івано-Франківської області Гаврилюк О.О., перевіривши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

14 липня 2025 року з відділення поліції №4 (м.Рогатин) Івано-Франківського районного управління поліції ГУНП в Івано-Франківській області до суду надійшли матеріали справи щодо ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 11 липня 2025 року серія ВАД №736111 зазначено, що 11 липня 2025 року о 09 год. 40 хв. ОСОБА_1 в АДРЕСА_2 громади вчинив дрібне хуліганство, відповідальність за що передбачена ст.173 КУпАП, а саме шарпав за руку ОСОБА_2 .

У судовому засіданні ОСОБА_1 вини не визнав, пояснив, що конфлікт виник між його дружиною і адвокатом Падучак І.І. з приводу оформлення спадкового майна. Оскільки його донька мала намір зняти цю розмову за допомогою телефона, а адвокат Падучак І.І. заперечувала щодо зйомки, потягнулася рукою до телефона дочки, він, щоб уникнути пошкодження майна, відтягнув руку ОСОБА_2 від телефона.

Адвокат Падучак І.І. долучила до матеріалів справи довідки лікаря-травматолога, лікаря-невропатолога відповідно до яких під час конфлікту їй заподіяно тілесне ушкодження у виді синця на руці. Крім того, вона пережила сильний стрес, приймала заспокійливі ліки. Просила матеріали направити прокурору, оскільки має намір звернутися з заявою про порушення за цим фактом кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно диспозиції статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття "інших подібних дій", що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом.

З об`єктивної сторони хуліганство, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства, тобто хуліганським мотивом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від кримінальних правопорушень проти особи.

Хоча хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством і заподіянням тілесних ушкоджень, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки.

Заподіяння тілесних ушкоджень, умисне завдання ударів, побоїв, які завдали фізичного болю і не спричинили тілесних ушкоджень, є підставою відповідно до ст. 125-126 КК України для кримінальної відповідальності.

У пункті 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» зазначено, що суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

За ч.2 ст.9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст.253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Положеннями КУпАП не вимагається, щоб на момент направлення матеріалів прокурору або органу досудового розслідування суд з достовірністю встановив усі елементи складу злочину, для ініціювання питання про проведення досудового слідства достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності, ознак кримінального правопорушення.

Згідно з ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Заподіяння умисного середньої тяжкості тілесного ушкодження без обтяжуючих обставин,умисного легкого тілесного ушкодження, умисного завдання удару, побоїв або вчинення інших насильницьких дій, без обтяжуючих обставин, охоплюються ч. 1 ст. 122, ст. ст. 125, ч. 1 ст. 126 КК України, кримінальне провадження щодо яких може бути розпочате лише за заявою потерпілого щодо кримінального правопрушення.

З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини, справу необхідно передати прокурору для прийняття рішення згідно з вимогами ст. 214 КПК України.

Згідно з ч.2 ст.284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Керуючись ст. 247, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП передати Рогатинському відділу Івано-Франківської окружної прокуратури для прийняття прокурором рішення згідно з вимогами ст. 214 КПК України.

Постанова може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду через Рогатинський районний суд Івано-Франківської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.О.Гаврилюк