Справа № 752/9844/25
Провадження №: 3/752/4067/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2025 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли

відГолосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП
відносно ОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання - АДРЕСА_1 ,
за участіОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 15.04.2025 серії ВАВ № 627694 для цілей притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП ОСОБА_1 , за змістом якого (дослівно) 15.04.2025 близько 21-ї години за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено гр. ОСОБА_1 , яка, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вчинила домашнє насильство фізичного та психологічного характеру відносно брата гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: штовхала руками, хапала за одяг, що завдало фізичного болю без отримання тілесних ушкоджень, словесно ображала та нецензурно висловлювалася, що негативно вплинуло на емоційний стан, а саме: постійна тривога, апатія, безсоння; у результаті було завдано шкоди фізичному та психічному здоров`ю.

До вказаного протоколу приєднано копію рапорта оперативного чергового спецлінії "102" (виклик від неповнолітнього ОСОБА_3 про те, що сестра "кидається" і перебуває у стані алкогольного сп`яніння); копія письмових пояснень ОСОБА_4 від 15.04.2025 (проживає з дядьком і сестрою, "16.04.2025" (примітка суду - вбачається описка у даті) близько 21-ї години він сидів на кухні, виникла суперечка з сестрою через ключі, яка стала на нього кидатися, хапати за одяг, ображати, він злякався і побіг до себе у кімнати, викликав поліцію); копія письмових пояснень ОСОБА_5 від 15.04.2025 (між племінницею ОСОБА_1 та племінником ОСОБА_2 виникла сварка з приводу ключів, племінниця штовхалася з молодшим братом, нецензурно висловлювалася, хапала за одяг; очевидцем він не був, знає про ситуацію зі слів племінника, який викликав поліцію; причина такої поведінки племінниці - алкогольне сп`яніння); копія форма оцінки ризиків вчинення домашнього насильства (ризик низький); копія термінового заборонного припису стосовно кривдника від 15.04.2025 ( ОСОБА_1 заборонено у будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою ОСОБА_2 три доби); фото паспорта ОСОБА_2 ; копія паспорта ОСОБА_5 ; копію паспорта ОСОБА_1 .

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про причини своєї неявки не сповістила, хоча про дату, час і місце розгляду повідомлялася завчасно та викликалася до суду повісткою.

Заперечень по суті справи, спростувань події і складу адміністративного правопорушення, заяв, пояснень, клопотань, документів на підтвердження поважності неявки до суду від ОСОБА_1 не надходило, вимог про розгляд справи за особистою участі, вимог про відкладення розгляду справи ОСОБА_1 суду не пред`являла.

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою. За наведених обставин, а також зважаючи на строк розгляду справ за ст. 173-2 КУпАП, розгляд справи відбувся за відсутності вказаної особи на підставі наявних матеріалів, достатніх для вирішення справи по суті.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, проаналізувавши наявні пояснення, суд (суддя) не вбачає складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, та, керуючись визначенням поняття адміністративного правопорушення, що наведене у ст. 1 КУпАП, засадами доказування у справах про адміністративне правопорушення за ст. 251 КУпАП, завданням провадження у цій категорії справ за ст. 245 КУпАП, зважаючи на обставини, які підлягають доказуванню у таких справах, вбачає підстави для закриття провадження в порядку п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Так, відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Закон України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" визначає домашнє насильство як діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь (ст. 1).

Частиною 1 ст. 173-2 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Санкція ч. 1 ст. 173-2 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення у виді штрафу від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до десяти діб.

Суб`єктом правопорушення є особа, якій виповнилося 16 років, і яка вчинила насильство до одного із членів своєї сім`ї.

Закон України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" визначає домашнє насильство як діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь (ст. 1).

У той же час, КУпАП містить спеціальну норму, яка передбачає адміністративну відповідальність за заподіяння домашнього насильства щодо неповнолітньої, малолітньої дитини. Зокрема, у ч. 2 ст. 173-2 КУпАП закріплено, що діяння, передбачене ч. 1 цієї статті, вчинене стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи, тягне за собою накладення штрафу від тридцяти до шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до п`ятдесяти годин, або адміністративний арешт на строк від двох до десяти діб.

Тобто, ч. 2 ст. 173-2 КУпАП визначає спеціального суб`єкта в якості постраждалої особи - малолітня чи неповнолітня особа, а також більш суворий вид стягнення.

Як слідує з представлених матеріалів, особі, яка в межах цього адміністративного провадження є постраждалою, на момент події не виповнилося 18 років, тобто особа є неповнолітньою.

У той же час, дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, що не відповідає вчиненому

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

При цьому норми КУпАП не надають суду (судді) повноважень на самостійне внесення змін або ж будь-яких доповнень, виправлень у протокол про адміністративне правопорушення, так само і права визначати кваліфікацію вчиненого на власний розсуд, адже це є недопустимим та може мати наслідком порушення права особи на захист або ж бути витлумачене як упередженість чи необ`єктивність судді.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що здійснення підтримки обвинувачення у справах про адміністративні правопорушення відповідними органами не здійснюється, а суд не вправі виходити за межі інкримінованого правопорушення та погіршувати становище особи, у цій справі наявні всі підстави для закриття провадження в порядку п. 1 ст. 247 КУпАП з огляду на відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого саме ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Керуючись ст. 7, 8, 9, 23, 173-2, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко