Справа № 930/994/25
Провадження №3/930/395/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.06.2025 року м.Немирів

Суддя Немирівського районного суду Вінницької області Войницька Т.Є., за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисника адвоката Примакової В.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з ВП №5 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ФОП,

за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД №668061 від 23.04.2025 гр. ОСОБА_1 23.04.2025 о 07:50 год. в АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лексикою в сторону гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та пошкодив заднє ліве скло його автомобіля ЗАЗ 1102 д.н.з НОМЕР_1 , червоного кольору, яким керував водій ОСОБА_2 , внаслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, не визнав, суду пояснив, що 23.04.2025 зранку окроплював бур`ян на вулиці на узбіччі, почув, що летить якась машина. Він зробив зауваження водієві, на що той не відреагував. Потім відчув удар в ліву частину тіла. Скла в машині не вибивав, нецензурною лайкою не виражався, тільки зробив зауваження.

Адвокат Примакова В.В. просила закрити справу відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діїх складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

З письмових пояснень ОСОБА_2 , досліджених в судовому засіданні, встановлено, що 23.04.2025 він їхав в с.Мухівці. На вулиці Соборній він побачив жителя села, який оприскував узбіччя та почав махати в його строну махати руками, потім наздогнав його автомобіль та своєю рукою пошкодив заднє ліве скло автомобіля. Коли ОСОБА_2 зупинився, ОСОБА_1 почав виражатися в його сторону ненормативною лексикою.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_3 суду пояснив, що він проживає в АДРЕСА_3 . На його вулиці раніше не було дороги, а зараз є дорога всипана, гравієм. Водій автомобіля ЗАЗ постійно їде на великій швидкості. В той день він також їхав, а ОСОБА_4 йшов йому на зустріч і показав водієві руками, «що ти робиш!». Потім він побачив, як автомобіль зачепив ОСОБА_5 і він відлетів від машини. Юра по машині не бив і нецензурною лайкою до ОСОБА_2 не виражався.

Суд, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, його захисника та свідка, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, дійшов наступних висновків.

Згідно з вимогами ст.ст.245, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом; при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення);місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Суд звертає увагу, що суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол та яке ставиться в вину особі.

Положеннями статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У вину ОСОБА_1 ставиться вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, яка передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі та характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Тобто з суб`єктивної сторони хуліганство характеризується умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Велика Палата Верховного Суду в своїй Постанові від 03.07.2019 року справа №288/1158/16-к) зазначила таке: «15.За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства».

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Конфлікт: особливий вид взаємодії, в основі якого лежать протилежні і несумісні цілі, інтереси, типи поведінки людей та соціальних груп, які супроводжуються негативними психологічними проявами; зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що призводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями,ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Виникнення конфлікту залежить не лише від об`єктивних причин, але й від суб`єктивних факторів, до яких необхідно віднести власні уявлення учасників конфлікту про себе, свої потреби, мотиви, життєві цінності та ставлення до іншої сторони конфлікту.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 29.04.2025 о 07:50 в. АДРЕСА_2 ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 та пошкодив заднє скло його автомобіля.

Проте, як встановлено в судовому засіданні, 29.04.2025 о 07:50 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт з приводу того, що ОСОБА_2 їхав по вулиці на великій швидкості та отримав зауваження з цього приводу від ОСОБА_1 .

Відтак встановлене свідчить про те, що дії ОСОБА_1 не були спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян та не вчинялися з хуліганських мотивів.

Також, cудом не здобуто доказів того, що ОСОБА_1 виражався в сторону ОСОБА_2 нецензурною лайкою та пошкодив заднє скло його автомобіля, оскільки пояснення потерпілого з даного приводу спростовуються поясненнями свідка ОСОБА_3 , який в судовому засіданні пояснив, що саме ОСОБА_2 зачепив ОСОБА_1 автомобілем, що могло спричинити пошкодження скла автомобіля ЗАЗ та зазначив, що ОСОБА_1 ненормативної лексики до ОСОБА_2 не вживав.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в даному випадку відсутні дії, які згідно із ст.173 КУпАП становлять суб`єктивну сторону даного правопорушення і матеріалами справи такі дії ОСОБА_1 не підтверджені.

Згідно п.1 ч.1ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо встановлено, що в діях особи відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що вони не доводять наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тому провадження слід закрити з підстав, що передбачені ч.1 п.1ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 173, 245, 247, 251, 252, 256, 280, 283-285 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Т.Є.Войницька