"29" липня 2025 р. Справа № 363/4290/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши матеріали справи про адміністративні правопорушення, які надійшли з Вишгородського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

13.07.2025 року о 20 год. 57 хв. ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: хапав за руки, шарпав та виражався нецензурною лайкою в її сторону. Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснив, що 13.07.2025 року, перебуваючи у будинку за місцем свого проживання, почув крики на вулиці, та вийшовши на подвір`я, побачив свого сина, у якого був розбитий ніс та двох підлітків поруч. Наблизившись до останніх, двоє підлітків почали тікати, а тому з метою, щоб їх впіймати взяв машину та поїхав на їх пошуки. В подальшому, знайшовши ОСОБА_2 , схопив її за руку, оскільки вважав, що вона може бути причетна до побиття його сина, та викликав працівників поліції. Також підтвердив, що дійсно мала місце нецензурна лайка, яка тривала не постійно, та яка була викликана внаслідок емоційного хвилювання. Про те, що ОСОБА_2 є малолітньою особою, дізнався вже коли схопив її за руку. Враховуючи викладене, просив суд, звільнити його від адміністративної відповідальності у зв`язку із малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення та оголосити йому усне зауваження, а провадження по справі закрити.

Суддя, дослідивши матеріали справи, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, приходить до наступних висновків.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту ст. 245 КУпАП вбачається, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП передбачено, що дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Перевіривши матеріали справи, судом встановлено, що наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП підтверджується наступними доказами:

- даними з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №852424 від 18.07.2025 року, який було складено в присутності ОСОБА_1 та ним підписаний;

- рапортом інспектора сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області Швед А., відповідно до якого, під час проведення перевірки встановлено, що 13.07.2025 року о 20:57 год., за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 хапав за руки, шарпав та виражався нецензурною лайкою в сторону неповнолітньої ОСОБА_2 , у зв`язку з чим, відносно останнього складено протокол про адміністративне правопорушення;

- протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 13.07.2025 року, відповідно до якого ОСОБА_3 надала усну заяву про те, що 13.07.2025 року в с. Осещина її доньку ОСОБА_2 , невідомий їй чоловік на ім`я ОСОБА_4 , схопив за руку та агресивно поводився;

- письмовими поясненнями ОСОБА_3 , відповідно до яких, 13.07.2025 року о 21 год. 07 хв. їй зателефонувала її неповнолітня донька ОСОБА_2 , і попросила терміново вийти на подвір`я. Вийшовши, побачила, що ОСОБА_1 утримував її доньку за руки, вона кричала та просила його відпустити, але він не реагував. В подальшому, почавши розщепляти його руки, останній почав кидатися;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 , яку було опитано у присутності її матері, з яких вбачається, що остання разом із своїм товаришем ОСОБА_5 прийшли до його знайомого ОСОБА_6 , щоб вирішити конфліктну ситуацію, в ході спілкування з яким відбулася бійка. В подальшому, вийшов батько ОСОБА_7 , та почав виражатися в її бік нецензурною лайкою та хапати за руки, про що повідомила своїй матері;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , з яких вбачається, що 13.07.2025 року близько 20 год. почув крики та нецензурну лайку на подвір`ї. Вийшовши на подвір`я побачив свого сина біля якого була компанія підлітків. Наблизившись до останніх, двоє підлітків почали тікати, в результаті чого, щоб догнати останніх взяв автомобіль, та поїхав за ними. Знайшовши ОСОБА_2 , схопив її за руку та тримав до приїзду поліції. Виражався нецензурною лайкою в стані афекту;

- характеристикою на ОСОБА_1 , відповідно до якої останній, за місцем свого проживання зарекомендував себе з позитивної сторони;

- довідкою начальника сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області Якименко С., про те, що під час перевірки інформаційно-комунікаційної системи Вишгородського РУП ГУНП в Київській області встановлено, що ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не притягувався;

- копіями документів, що посвідчують особу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 .

Таким чином, оцінивши дослідженні в судовому засіданні докази, а також враховуючи пояснення ОСОБА_1 , відповідно до яких останній підтвердив, що дійсно 13.07.2025 року хапав за руки ОСОБА_2 , а також те, що нецензурна лайка мала місце, суд вважає доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке, передбачена ст. 173 КУпАП.

Разом з тим, суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Малозначність як ознака адміністративного правопорушення характеризується певним ступенем суспільної небезпечності, але таким, що не потребує застосування заходів адміністративного впливу.

Питання про можливість або ж недоцільність звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення в кожному конкретному випадку вирішується правозастосовчим органом (посадовою особою), виходячи з того, що малозначні правопорушення це такі діяння, які:

1) не являють собою великої суспільної небезпеки,

2) у вчиненні яких порушник щиро розкаявся,

3) не заподіяли або не здатні були заподіяти значної шкоди суспільним чи державним інтересам, правам і свободам громадян або іншим, охоронюваним законом, цінностям.

Пленум Верховного Суду України в п. 17 постанови від 3 червня 2005 р. № 8 роз`яснив, що вирішуючи питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КУпАП, суди повинні враховувати як вартість, так і кількість предметів правопорушення, а також мету, мотив і спосіб його вчинення. По суті, правопорушник звільняється від правових наслідків свого протиправного діяння, виходячи із засад гуманності, хоча це діяння як під час вчинення, так і під час звільнення від відповідальності залишається правопорушенням. У законодавстві не закріплено визначення малозначного правопорушення та відсутні вказівки на його ознаки. У кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи, зокрема, з того, що його наслідки не становлять великої суспільної небезпеки, не завдали, або не здатні завдати значної шкоди суспільним, або державним інтересам, правам та свободам інших осіб. Таким чином, для встановлення ступеня суспільної небезпечності необхідно проаналізувати всі сторони допущеного порушення, оцінити обставини вчинення порушення, мету, мотив і спосіб, а також наявність умов, що дають змогу досягти виховних і превентивних цілей.

Відповідно до примітки ст. 22 КУпАП положення цієї статті не застосовуються до правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 121, частиною п`ятою статті 122, статтями 122-2, 122-4, частиною третьою статті 123, частинами другою - п`ятою статті 126, статтями 130, 161-1 і 173-2 цього Кодексу.

Тобто законодавцем чітко визначено перелік адміністративних правопорушень, які не можуть бути визнані малозначними, адміністративне правопорушення, яке передбачене ст. 173 КУпАП, до нього не входить, а тому у даному випадку може бути застосована ст. 22 КУпАП.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №852424 вбачається, що ОСОБА_1 в с. Осещина по вул. Дубовиця вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: хапав за руки, шарпав та виражався нецензурною лайкою в її сторону. Під час судового засідання, ОСОБА_1 підтвердив вказані обставини, зазначивши, що його дії були вчинені не з метою вчинення правопорушення, а виключно з метою зупинення неправомірних дій по відношенню до його сина, оскільки вважав, що ОСОБА_2 була причетна до побиття його сина. Таким чином, в останнього були відсутні наміри щодо спричинення ОСОБА_2 будь-якої шкоди.

Враховуючи викладене, а також характер та обставини вчиненого правопорушення, особу правопорушника, який раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, зважаючи на те, що в ОСОБА_1 не було наміру завдати шкоди правам і свободам громадян або іншим цінностям, порушувати громадський порядок і спокій громадян, що охороняються законом, суддя вважає, що для досягнення завдань КУпАП та зважаючи на мету адміністративного стягнення, достатнім буде застосувати до ОСОБА_1 усне зауваження зі звільненням від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП.

На переконання суду застосування такого заходу, як усне зауваження, буде справедливим, необхідним та достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчиненню ОСОБА_1 нових адміністративних правопорушень.

Згідно із ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошені усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 22, 23, 33, 40-1, 252, 280, 283-284, 289 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП за малозначністю, оголосивши йому усне зауваження.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя І.Ю. Котлярова