Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________
Справа № 299/2219/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.07.2025 року м.Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області Надопта А.А., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , мешканця, АДРЕСА_1 , за ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

21.04.2025 року близько 21.50 год в АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського, а саме поліцейському Гудак І.М., ображав нецензурними словами, намагався вдарити, на зауваження не реагував.

Притягуваний до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася. ОСОБА_1 було повідомлено про дату, час та місце судового розгляду справи шляхом відправлення поштовим зв`язком судової повістки, проте останній проявив пасивну поведінку та будучи сповіщеним про дату, час та місце судового розгляду справи, проігнорував реалізацію своїх процесуальних прав. Підстави для відкладення судового розгляду справи відсутні. Судовий розгляд справи проведено у відсутності особи, що притягається до адмінвідповідальності, у відповідності до вимог ст.268 КУпАП.

Згідно ч. 2 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення за ст. 126 КУпАП не відноситься до категорії справ, де присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно із ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Структура складу адміністративного правопорушення містить:

1) об`єкт правопорушення суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення;

2) об`єктивну сторону конкретні дії, що виразилися в порушені встановлених правил;

3) суб`єкт правопорушення конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку;

4) суб`єктивну сторону складу ставлення особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу чи необережності.

Всі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення.

Злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Слово "непокора", як зазначає законодавець, означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги чи розпорядження.

Варто також розрізняти поняття непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського, члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону, військовослужбовця та опору представникові влади, працівникові правоохоронного органу, державному виконавцю, приватному виконавцю, члену громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовцеві.

Критерій розмежування опору і непокори наступний: при опорі мають місце активні дії, спрямовані безпосередньо на поліцейського, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця. Непокора ж - це відмова від виконання законних вимог згаданих осіб. Вона не тягне за собою кримінальної відповідальності, крім випадків невиконання службовою особою законних вимог народного депутата України, депутата місцевої ради, передбачених ст. 351 (перешкоджання діяльності народного депутата України та депутата місцевої ради) Кримінального кодексу України.

Об`єктом цього правопорушення виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції (або члена громадського формування з охорони громадського порядку чи державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку) при виконанні ним службових обов`язків.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Суб`єкт вказаного правопорушення загальний, тобто фізична осудна особа, яка досягла 16-ти річного віку.

Даючи оцінку діям ОСОБА_1 суд констатує, що його дії правильно кваліфіковано за ст. 185 КУпАП як злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Обставина, що обтяжує відповідальність за адміністративне правопорушення вчинення правопорушення в стані сп`яніння (п. 6 ст. 35 КУпАП).

При обранні виду стягнення до особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суддя враховує всі встановлені обставини по справі, характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, відсутність обставин, які обтяжують відповідальність, ступінь його вини, майновий стан, а відтак до нього слід застосувати стягнення в межах санкції статті за якою кваліфіковані його дії.

У відповідності до вимог ст. 40-1 КУпАП, абз. 4 ч.1 ст. 3, пункту 5 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у зв`язку з ухваленням постанови про накладення адміністративного стягнення із правопорушника слід стягнути судовий збір у розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що складає 605,60 грн.

Приймаючи до уваги, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адмінправопорушення за ст.185 КУпАП є доведеною, вважає за необхідне застосувати до нього стягнення, передбаченого санкцією статті у виді штрафу.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , мешканця, АДРЕСА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605,6 грн.

Реквізити для сплати штрафу: код отримувача (ЄДРПОУ) 37975895, Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0007401, код класифікації доходів бюджету 21081100.

Реквізити для сплати судового збору: код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106.

Згідно з ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або внесення на неї подання прокурора такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби і у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Виноградівський районний суд Закарпатської області.

Строк пред`явлення постанови до виконання- 3(три) місяці.

СуддяА. А. Надопта