П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 185/7358/25

Провадження № 3/185/2595/25

28 липня 2025 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Косюк А.П., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянство України, який не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №862062 від 24 червня 2025 року вбачається, що 24 червня 2025 року о 12 годині 00 хвилин гр. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , в громадському місці у дворі багатоквартирного будинку, де виражався у бік сусідів нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Зазначені дії органом внутрішніх справ кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнав та пояснив, що 24 червня 2025 року біля 12.00 годин сусідку з квартири АДРЕСА_3 він не бачив. Він її не ображав та не виражався нецензурними словами і не погрожував фізичною розправою. Підпис під письмовими поясненнями не його.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 24 червня 2025 року близько 11.50 годин вона знаходилася за місцем мешкання та чула, як сусід з 21 квартири (чоловік 30 років) сварився з іншою сусідкою (кричав на неї), на що вона зробила йому зауваження, а саме щоб він заспокоївся. На що сусід з 21 квартири почав кричати на ОСОБА_2 , погрожувати фізичною розправою, ображав їх нецензурною лайкою, на що вона втекла до власної квартири, а чоловік пішов за нею та стукав по дверям. Під час сварки чоловік вигукнув, що візьме зброю та всіх тут постріляє. До приїзду поліції сусід пішов додому до власної квартири АДРЕСА_4 . Я не пам`ятаю, щоб він виражався нецензурними словами на адресу сусідки.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що 24 червня 2025 року близько 12.00 годин він знаходився вдома, коли йому зателефонувала сусідка ОСОБА_4 та повідомила, що сусід з квартири АДРЕСА_4 ображає сусідку з квартири АДРЕСА_5 його будинку. Вийшовши на балкон (перший поверх), він побачив сусіда з квартири АДРЕСА_4 , який розвішував білизну та зробив йому зауваження з приводу взаємовідносин між сусідами. Почувши це, сусід з квартири АДРЕСА_4 почав кричати на нього, погрожувати фізичною розправою та що викличе ЗСУ та ТЦК на нього. Після конфлікту чоловік побіг додому та через деякий час вийшов та хотів з ним поговорити, стукаючи у вікно балкону.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснила, що 24 червня 2025 року біля 12.00 годин вона сиділа біля 2 під`їзду будинку АДРЕСА_2 , де гуляла з собакою. Вона побачила як жінка з першого під`їзду їхнього будинку хотіла повісити речі біля речей її сусіда ОСОБА_6 . Потім вона почула як сусід з балкону сказав, щоб вона не вивішувала свої речі, він свої зніме. А потім він вийшов знімати свої речі, як сусід з першого поверху їхнього під`їзду, який є головою ОСББ їхнього будинку став виражатися на ОСОБА_6 нецензурними словами, що він тут ніхто. На що ОСОБА_6 відповів, що він є переселенцем знімає квартиру і має право вивішувати речі. Потім вона чула скандал чоловіків у під`їзді. Вона не чула та не бачила, щоб ОСОБА_6 ображав нецензурними словами жінку. Там був лише голова ОСББ ОСОБА_7 . Потім сусід ОСОБА_6 пішов додому і вона за ним. Більше конфлікту на вулиці не було.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що 24 червня 2025 року о 11.45 годин вона вийшла на вулицю, щоб розвісити одяг на мотузки для сушіння, на саму крайню, та побачила сусіда з квартири АДРЕСА_4 , який кричав з балкону, що вона не вішала одяг на мотузку, так як він там розвішує свій одяг. Після чого вона перевісила одяг. Сусіди з будинку АДРЕСА_2 почали за неї заступатися та стався конфлікт з приводу цього. В мою адресу чоловік нецензурними словами не виражався та не погрожував застуванням фізичного насильства. В моїй присутності він не виражався нецензурними словами. Після чого вона пішла до себе в квартиру. Поліція приїхала біля 16.00 годин. Коли приїхала поліція, то цього громадянина вона не бачила.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, на підставі всебічного, повного і об`єктивного аналізу всіх доказів по справі в їх сукупності, у відповідності до ст. 252 КУпАП, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та докази наявні у матеріалах справи, приходжу до наступного висновку.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до загального визначення адміністративного правопорушення у ст. 9 КУпАП обов`язковою ознакою складу правопорушення, у тому числі передбачених ст. 173 КУпАП, є вчинення особою певної дії або її бездіяльність, які згідно зі ст. 256 КУпАП мають бути конкретно визначені у протоколі.

Стаття 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст. 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП виступають суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Відтак, відповідно до ст. 173 Кодексу про адміністративні правопорушення, дрібне хуліганство повинно проявлятись у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

На підтвердження вини ОСОБА_1 працівником поліції, на якого покладено обов`язок щодо збирання доказів по справі, до справи долучено:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №862062 від 24 червня 2025 року, в якому викладена суть адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП;

- заяву ОСОБА_2 ;

- письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 ;

- рапорт від 24 червня 2025 року.

Так, Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків. Своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, гр. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , в громадському місці у дворі багатоквартирного будинку, де виражався у бік сусідів нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Однак, в судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що 24 червня 2025 року біля 12.00 годин сусідку з квартири АДРЕСА_3 він не бачив. Він її не ображав та не виражався нецензурними словами і не погрожував фізичною розправою. Допитані свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_8 підтвердили той факт, що між сусідами був конфлікт з приводу розвішування білизни на мотузці для сушіння, але спростували той факт, що ОСОБА_1 виражався у бік сусідів нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою.

З приводу пояснень потерпілої ОСОБА_2 , що сусід з 21 квартири пішов за нею та стукав по дверям, а також показів свідка ОСОБА_3 , необхідно зауважити, що згідно положень КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, що інкримінується особі. Однак, зазначене не підтверджене встановленими в судовому засіданні як письмовими доказами, так і показами свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , оскільки відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення події відбувалися саме у дворі багатоквартирного будинку.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини ("Малофеєв проти Росії" та "Карелін проти Росії") у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Таким чином, враховуючи досліджені докази, приходжу до висновку, що події, які відбувалися, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 24 червня 2025 року о 12 годині 00 хвилин знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , в громадському місці у дворі багатоквартирного будинку, де гр. ОСОБА_1 виражався у бік сусідів нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, не знайшли свого підтвердження. Суддею не встановлено жодного доказу на підтвердження тих обставин, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення.

Виходячи з цього, підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП не вбачається.

Враховуючи вимоги статті 62 Конституції України, суд усі сумніви тлумачить на користь ОСОБА_1 .

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження по справі у зв`язку з неможливістю встановлення в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 252, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга, не була подана протягом десяти днів.

У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А. П. Косюк