Справа № 404/7137/25
Номер провадження 3/404/1973/25
П О С Т А Н О В А
28 липня 2025 року суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького Бурко Руслан Володимирович, розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності директора ТОВ «МОНОЛІТ-РРА» ОСОБА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки НОМЕР_1 , за ч.1 ст.163-1 КУпАП, суд,-
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 1588/12/11-28-07-01/35804438 від 03.07.2025 р. при перевірці ТОВ «МОНОЛІТ-РРА», було встановлено, що директором ТОВ «МОНОЛІТ-РРА» ОСОБА_1 допущено порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, а саме в частині заниження податку на прибуток на суму 10341002 грн., занижено ПДВ на суму 9414181 грн., занижено екологічний податок на суму 266,80 грн., чим вчинено адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
До суду під час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення 28 липня 2025 року ОСОБА_1 не з`явилася, повідомлялася про час та місце розгляду справи належним чином, шляхом надсилання судової повістки в електронній формі за допомогою повідомлення у додаток «Viber» на номер зазначений ним при складанні протоколу, яке отримано ним о 16 год. 27 хв. 17 липня 2025 року, що підтверджується довідкою, причини неявки суду не відомі.
Під час складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення, вказано його номер мобільного телефону. Таким чином ОСОБА_1 безперечно розумів, що за вказаним ним номером мобільного телефону Фортечним районним судом міста Кропивницького будуть здійснюватися його виклики для розгляду вказаної справи та жодних зауважень з приводу викладеного при складанні протоколу не висловив.
Також, судом встановлено наступні обставини:
1) судові повістки направлялися за допомогою повідомлення у додаток «Viber» на номер зазначений ОСОБА_1 при складанні протоколу;
2) жодні клопотання, заяви тощо, які б обґрунтовували неможливість явки до суду ОСОБА_1 , а також про відкладення розгляду справ, не подано.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.
Зважаючи на викладені обставини, оскільки ОСОБА_1 належно сповіщався про час і місце розгляду справ за вказаним ним ж мобільним номером телефону, був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не подавав письмових заперечень проти протоколу, пояснень та доказів, до суду не з`явився, його поведінка свідчить про свідоме затягування та не бажання брати участь у розгляді справ. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Розгляд справи у розумі строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (ст.23 КУпАП). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.
Відтак, суд відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП вважає за можливе провести розгляд справ за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст.1, 245 КУпАП, та розгляду справ в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до наступного.
Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.
Згідно з положеннями ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно диспозиції ч.1 ст.163-1 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення є протокол про здійснення адміністративного правопорушення. Кодекс України про адміністративні правопорушення, а саме ст. 256 детально регламентує питання, що пов`язані зі складанням протоколу про адміністративне правопорушення.
У протоколі № 1588/12/11-28-07-01/35804438 від 03.07.2025 р. при перевірці ТОВ «МОНОЛІТ-РРА», було встановлено, що директором ТОВ «МОНОЛІТ-РРА» ОСОБА_1 допущено порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, а саме в частині заниження податку на прибуток на суму 10341002 грн., занижено ПДВ на суму 9414181 грн., занижено екологічний податок на суму 266,80 грн., чим вчинено адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Між тим, у вказаному протоколі не зазначено суті правопорушення, а саме: не розкрито об`єктивну сторону правопорушення, яка б відповідала диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП. Всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі не зазначені конкретні дії чи бездіяльність, які б мали місце і полягали у порушенні чи нездійсненні ОСОБА_1 саме передбачене законодавством правил ведення податкового обліку.
В матеріалах справи є лише копія акту про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «МОНОЛІТ-РРА», на підставі якого і був складений протокол, що виключає можливість всебічно, повно та об`єктивно оцінити вказаний доказ.
Крім вказаного акту про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «МОНОЛІТ-РРА», в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення, а один протокол про адміністративне правопорушення сам по собі не може бути достатнім доказом для встановлення вини ОСОБА_1 , оскільки вина правопорушника повинна підтверджуватись сукупністю доказів.
Таким чином, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 допущено порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку.
З урахуванням рішення ЄСПЛ у справах "Malofeyeva v. Russia" та "Karelin v. Russia" суд зазначає, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
Згідно ст. 62 Конституції України всі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
За викладених обставин суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП не знайшла свого підтвердження, а тому провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП, підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП.
З огляду на викладене та керуючись ч. 1 ст.163-1, ст.ст. 247, 266, 284 КУпАП,-
Закрити провадження в справі відносно гр. ОСОБА_1 , за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення через Фортечний районний суд міста Кропивницького
Суддя Фортечного районного суду
міста Кропивницького