Справа № 444/2436/25
Провадження № 3/444/1274/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2025 року суддя Жовківського районного суду Львівської області Олещук М. М., з участю особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Жовква Львівської області справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ВП №2 Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів - не працює, є особою з інвалідністю (ІІІ група), реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 27.05.2025 року близько 12:00 год. в приміщенні Жовківської міської ради за адресою: м. Жовква, вул. Львівська, 40, ображала гр. ОСОБА_2 , чим порушувала громадський порядок і спокій громадян,та своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, заперечила та пояснила, що вона прийшла в міську раду з метою вирішення її питання з приводу якого вона неодноразово писала письмові заяви в міську раду, а саме щодо зрізання дерева, а також щодо прочищення каналізації. Однак, їй завжди стверджують, що міська рада не має до цього відношення. ОСОБА_1 ствердила, що вона була емоційна під час розмови, і почала таку на емоціях, оскільки її питання не вирішуються міською радою вже тривалий час. Вона говорила на емоціях із заступницею міського голови ОСОБА_3 , а в цей час прийшла ОСОБА_4 , яка її провокувала, вона попросила, щоб ОСОБА_4 вийшла, оскільки вона прийшла не до неї, а до заступниці міського голови ОСОБА_5 . Однак, ОСОБА_4 не вийшла, а почала надалі її провокувати та виводити на емоції.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні 28.07.2025 року пояснила, що 27.05.2025 року в приймальню міського голови прийшла ОСОБА_1 , яка запитала чи є міський голова, однак, міського голови не було, і ОСОБА_1 пішла до його заступниці ОСОБА_6 . ОСОБА_2 зазначила, що ОСОБА_6 покликала її і попросила принести відповіді, які були надані ОСОБА_1 з приводу її звернень. З приводу звернення щодо дерева, то заступниця пояснила ОСОБА_1 , що вони не можуть зрізати дерево, а ОСОБА_1 почала кричати і сказала їй, щоб вона вийшла з кабінету ОСОБА_6 . ОСОБА_2 пояснила, що вона зробила зауваження ОСОБА_1 , що остання веде себе некоректно, однак, ОСОБА_1 почала ще більше кричати, і кидати аркуші паперу на стіл. ОСОБА_2 вказала, що після цього вона покликала працівників поліції. ОСОБА_2 пояснила, що вона би взагалі не писала жодної заяви відносно ОСОБА_1 , однак, їй подзвонили з поліції і сказали, що ОСОБА_1 звернулася в поліцію із заявою відносно неї. В поліції їй пояснили, що вона також може написати заяву відносно ОСОБА_1 .

Допитана в судовому засіданні 28.07.2025 року як свідок ОСОБА_6 зазначила, що вона є першим заступником Жовківського міського голови. 27.05.2025 року до неї в кабінет зайшла громадянка ОСОБА_1 з питаннями про те, що їй не підходять відповіді, які їй надає міська рада. ОСОБА_6 пояснила, що вона покликала ОСОБА_2 з приводу наданих відповідей та архітектора. ОСОБА_1 дуже голосно все пояснювала та кричала, люди, які чекали на прийом розбіглися. ОСОБА_1 словесно вимагала, щоб ОСОБА_2 покинула її кабінет і не була присутня, чим образила ОСОБА_2 . Додактово зазначила, що на всі звернення ОСОБА_1 було надано відповіді.

В судовому засіданні 28.07.2025 року заслухано пояснення старшого лейтенанта поліції дільничного офіцера сектору превенції ВП №2 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області Сороки Христини Володимирівни, яка зазначила, що в поліцію надійшла заява від ОСОБА_7 про те, що ОСОБА_1 агресивно себе поводила в приміщенні Жовківської міської ради. Нею були зібрані всі матеріали, також відеозаписи і звукозаписи і після цього було прийнято рішення скласти відносно ОСОБА_1 протокол, оскільки в приміщенні міської ради ОСОБА_1 головно кричала та назвала ОСОБА_2 хамкою. Щодо звернення, яке написала ОСОБА_1 відносно ОСОБА_7 , то було прийнято рішення протокол не складати, про що надано відповідь ОСОБА_1 .

Згідно із ст.245 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті. Постанова судді, згідно ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

В силу вимог статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується зібраними доказами у справі та матеріалами справи, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №689879 від 26.06.2025 року;

- протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення чи іншу подію від 05.06.2025 року;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 05.06.2025 року, згідно з якими ОСОБА_1 в кабінеті ОСОБА_8 , не зважаючи на те, що в цей час не було прийому громадян, поводила себе агресивно, викрикувала на підвищених тонах, після приїзду поліції, ОСОБА_1 далі продовжувала викрикувати та зривати робочий процес міської ради;

- письмовими поясненнями ОСОБА_6 , згідно з якими вона 27.05.2025 року близько 12 год. 00 хв. перебувала на робочому місці і до неї в кабінет прийшла мешканка міста Жовква гр. ОСОБА_1 , яка поводила себе агресивно, викрикувала, на зауваження не реагувала, прискіпливо чіплялася до неї та інших працівників міської ради, зокрема, ОСОБА_7 , яка знаходилася в її кабінеті. Своє незадоволення ОСОБА_1 виражала через те, що її не влаштовувала відповідь Жовківської міської ради. ОСОБА_1 було наголошено, що звернення з якими вона звертається, не відносяться до компетенції міської ради;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 27.05.2025 року, згідно з якими коли вона перебувала в міській раді, емоційно висловлювала питання по заявах і що її не влаштовує в цих відповідях;

- відеозаписами та звукозаписом, які надані на трьох CD-дисках, на яких зафіксовано те, що гр. ОСОБА_1 перебуває в приміщенні Жовківської міської ради в кабінеті заступниці міського голови ОСОБА_6 , висловлюється емоційно та гучним голосом виражає своє невдоволення щодо того, що міською радою не вирішуються її питання щодо каналізації та зрізки дерева.

Зазначені докази є належними та допустимими, а в своїй сукупності достатніми, якими доводиться факт наявності в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, суд зазначає, що хоча діяння, вчинене ОСОБА_1 , і має ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, але внаслідок конкретних обставин воно не відповідає тій суспільній небезпечності, яка є типовою для даного виду правопорушень, ураховуючи те, що конфліктна ситуація склалася відносно звернення гр. ОСОБА_1 в міську раду з приводу питань щодо насадження дерева, очистки каналізації, та використання території біля будинку, а особи, які перебувають на державній та публічній службі повинні бути стійким до висловлювань, що стосуються їх діяльності та повноважень.

Відповідно до ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Проаналізувавши характер вчиненого правопорушення, обставини його вчинення, враховуючи особу порушниці, ступінь її вини, яка вперше притягується до адміністративної відповідальності, є особою з інвалідністю ІІІ-ї групи, суд вважає за можливе звільнити її від адміністративної відповідальності у зв`язку із малозначністю вчиненого правопорушення та обмежитись усним зауваженням.

За змістом ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття справи про адміністративне правопорушення.

Відтак, провадження у даній справі підлягає закриттю.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір стягується у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи те, що суддя прийшов до висновку про звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності та про закриття справи про адміністративне правопорушення відносно неї, а тому відповідно судовий збір з ОСОБА_1 стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 40-1, ст. ст.173, 283, 284, 307, 308-310 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП у зв`язку із малозначністю вчиненого правопорушення та обмежитись усним зауваженням і провадження в справі закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Олещук М. М.