КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

Іменем України

25.07.25 м. Козятин

Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Дурач О.А. за участю секретаря Максиміва В.В., заявника ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції), розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Пєтухової Наталії Олександрівни по справі про адміністративне правопорушення № 133/362/25, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Козятинського міськрайонного суду Вінницької області знаходиться справа про адміністративне правопорушення № 133/362/25 у відношенні ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 130 КУПАП, яка системою документообігу суду передана до провадження судді Пєтухової Н.О.

По даному провадженню 22.07.2025 р. захисником Александровим Д.О. було заявлено відвід судді Пєтуховій Н.О., який у письмовому вигляді, згідно авторозподілу, 22.07.2025 р. передано до провадження судді Дурач О.А.

Вказаний відвід вмотивовано заявником наявністю сумнівів у неупередженості судді Пєтухової Н.О., оскільки під час судового засідання 22.07.2025 р. у справі нею булдо допущено дії, які не відповідають вимогам чинного законодавства і основоположним процесуальним засадам. Так, захисником під час подачу клопотання про закриття провадження були долучені докази на обгрунтування його позиції, які він просив дослідити в судовому засіданні, а саме зміст кожного доказу, з метою дотримання принципу безпосереджності та забезпечення права сторони захисту на участь у процесі збирання та оцінки доказів. Проте, суддя Пєтухова Н.О. відкрито проігнорувала клопотання адвоката, заявила, що досліджуватиме подані документи у нарадчій кімнаті, поза межами відкритого судового засідання, фактично відмовившись здійснювати безпосередній розгляд доказів публічно і в присутності сторін. Вважає, що суддя Пєтухова Н.О. не виконала своїх процесуальних обов`язків, зокрема, принципу безпосередності дослідження джоказів і загальних гарантій спаведливого розгляду справи згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Суддя фактично усунула сторону захисту від участі у процедурі дослідження поданих матеріалів, що виключає можливість реалізації права на захист і нівелює судовий контроль за оцінкою доказів. Просить відвести суддю Пєтухову Н.О. від розгляду справи про адміністративне правопорушення і передати її на розгляд іншому судді.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 підтримав доводи заяви. Інші учасники провадження не з`явились в судове засідання, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду даної справи. Клопотань про відкладення даного засідання від них не надходило, їх неявка не перешкоджає розгляду даної заяви.

Дослідивши подані суду матеріали, відтворивши аудіозапис судового засідання від 22.07.2025 р. по справі № 133/362/25 в межах, що стосуються заявленого відводу, судом фактисчно встановлено наступне.

В провадженні Козятинського міськрайонного суду Вінницької області знаходиться справа про адміністративне правопорушення № 133/362/25 у відношенні ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 130 КУПАП, головуючий суддя по справі Пєтухова Н.О.

На етапі дослідження доказів по даному провадженню суддею під час оголошення доказів, які докази досліджуються, заявником ОСОБА_1 (захисником по даному провадженню) було заявлено про необхідність аналізу вказаних доказів безпосередньо у судовому засіданні, на що головуючою було зазначено про процедуру проведення оцінки та аналізу доказів у нарадчій кімнаті. На вказане заявником було заявлено відвід судді та про необхідність надання часу для підготовки відводу. Розгляд справи було відкладено.

Відповідно до ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід (самовідвід) судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Зазначені обставини свідчать про наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і, зокрема, врегулювання права на відвід (самовідвід) та порядку розгляду заяви про відвід (самовідвід) по справам про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Згідно ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22 грудня 1993 року міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» в спірних питаннях, або які не врегульовані національним законодавством, суди застосовують міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

У статті 75 КПК України визначений виключний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Досліджуючи доводи заяви про відвід, суд зазначає, що фактично підставою для заявленого відводу стала незгода заявника з процесуальними діями головуючого суджді під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, у зв`язку з чим в нього виникли сумніви в неупередженності судді Пєтухової Н.О.

У судовій практиці використовується презумпція особистої безсторонності суду, яка передбачає такий стан, допоки не надано доказів протилежного (зокрема, ухвала ВС від 15 липня 2019 р. у справі № 9901/116/19.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Суд зазначає, що процесуальні дії судді, їх зміст та форма не можуть розцінюватися як підстава для заявлення відводу судді. Висловлення незгоди з такими рішеннями має здійснюватися виключно у порядку, передбаченому чинним процесуальним законодавством України, зокрема шляхом оскарження відповідних процесуальних рішень як окремо, так і у складі апеляційної скарги на остаточне рішення у кримінальному провадженні із наведенням відповідних мотивів. Щодо ухвал, які не підлягають окремому оскарженню, заперечення проти них можуть бути викладені у відповідній апеляційній скарзі на судове рішення, постановлене за результатами розгляду справи по суті.

Аналогічна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалах від 10 травня 2018 року у справі №800/592/17 та від 1 жовтня 2018 року у справі №9901/673/18.

Таким чином, висловлення незгоди з процесуальними діями судді Пєтухової Н.О. під час розгляду справи про адміністративне правопорушення може бути предметом оскарження остаточного судового рішення в апеляційному порядку, за наявності правових підстав, але не підставою для відводу судді в даному провадженні.

Інших доказів допущення суддею Пєтухової Н.О. дій, що могли б викликати сумнів у її неупередженості чи необ`єктивності при розгляді адміністративної справи суду не надано, а тому заява про відвід судді Пєтухової Н.О. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 252, 283 КУпАП, ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Пєтухової Наталії Олександрівни по справі про адміністративне правопорушення № 133/362/25.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.А. Дурач