Справа № 339/98/25
Провадження № 3/339/58/25
П О С Т А Н О В А

іменем України

29 липня 2025 року м. Болехів

Суддя Болехівського міського суду Івано-Франківської області Кілик М.П.,

за участю: секретаря судового засідання Латик В.Є.,

прокурорa Тепчука В.В.,

особи, що притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , його захисника - адвоката Устінського А.В. (у режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Болехів Івано-Франківської області об`єднані в одне провадження адміністративні матеріали, що надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Шевченків Долинського району Івано-Франківської області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , працює на посаді секретаря Болехівської міської ради, до адмiнiстративної відповідальності за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

якому роз`яснено зміст ст.63 Конституції України та права, передбачені ст.268 КУпАП,

в с т а н о в и в:

згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, №158 від 21 березня 2025 року депутат Болехівської міської ради Івано-Франківської області та одночасно секретар вказаної ради ОСОБА_1 , будучи відповідно до п.п. «б» п.1 та п.п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, порушив вимоги ст. 28 Закону, а саме: не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, не повідомив колегіальний орган - сесію Болехівської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, під час голосування на засіданні 43 чергової сесії Болехівської міської ради за питання №28 порядку денного «Про впорядкування оплати праці міського голови» на користь міського голови Болехівської міської ради ОСОБА_2 , у прямому підпорядкуванні котрого знаходиться ОСОБА_1 , чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, №159 від 21 березня 2025 року депутат Болехівської міської ради Івано-Франківської області та одночасно секретар вказаної ради ОСОБА_1 , будучи відповідно до п.п. «б» п.1 та п.п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону «Про запобігання корупції» суб`єктом, на поширюється дія цього Закону, порушив вимоги ст. 28 Закону, а саме: вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, взяв участь у голосуванні на засіданні 43 чергової сесії Болехівської міської ради за питання №28 порядку денного «Про впорядкування оплати праці міського голови» на користь міського голови Болехівської міської ради ОСОБА_2 , у прямому підпорядкуванні котрого знаходиться ОСОБА_1 , чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст.172-7 КУпАП.

Судове засідання 14 квітня 2025 року відкладено на 30.04.2025 у зв`язку неявкою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 та його клопотанням від 14.04.2025 про відкладення справи та надання йому можливості скористатися правовою допомогою адвоката.

Постановами від 23.04.2025 задоволено клопотання захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - адвоката Устінського А.В. про участь у засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Судове засідання 30.04.2025 не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючого судді на листку непрацездатності.

Постановою суду від 27 травня 2025 року задоволено клопотання захисника ОСОБА_1 - адвоката Устінського А.В., матеріали адміністративної справи № 339/98/25 про притягнення ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-7 КУпАП, матеріали адміністративної справи за № 339/99/25 про притягнення ОСОБА_1 до адмінвідповідальності за ч.1 ст.172-7 КУпАП, об`єднано в одне провадження та присвоєно об`єднаній справі № 339/98/25, провадження № 3/339/58/25.

Постановою суду від 05 червня 2025 року відмовлено в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_1 - адвоката Устінського А.В. про повернення протоколів про адміністративні правопорушення за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП до Управління стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України для належного оформлення.

Прокурор у судовому засіданні підтримав складені протоколи, просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та призначити покарання у вигляді штрафу.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, не визнав, вказав про відсутність в його діях складу правопорушень, підтримав заявлені його захисником клопотання про закриття провадження.

У судовому засіданні захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - адвокат Устінський А.В. (повноваження а.с.110) підтримав подане ним письмове клопотання від 29.04.2025 про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, а також клопотання від 04.06.2025 та від 16.07.2025 про закриття провадження на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення. Зазначив, що положення КУпАП надають можливість суду закрити провадження за ст.247 КУпАП одночасно за двома підставами: п.1 та п.7 вказаної статті. Надав пояснення, аналогічні змісту письмових клопотань. Зокрема, про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, оскільки він не перебуває у прямому підпорядкуванні міського голови. Наявність матеріального заохочення є лише припущенням, доказів про фактичне преміювання секретаря ради немає; відсутня суб`єктивна сторона. Крім цього, посадова особа поліції, яка уповноважена на складення протоколів, ще 13.09.2024 отримала всі документи, що лягли в основу протоколів №158 та №159. Проте протоколи складено тільки 21.03.2025, чим порушено строки, передбачені ст. 38 КУпАП, провадження за таких обставин не мало бути розпочате.

Вислухавши висновок прокурора, пояснення ОСОБА_1 , його захисника - адвоката Устінського А.В., дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення, серед іншого, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, іншими доказами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП. При цьому, державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

За приписами ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з п.п. «б», «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови; державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Судом встановлено, що відповідно до рішення Болехівської міської ради Івано-Франківської №01-01/20 від 26 листопада 2020 року «Про підсумки виборів, визнання повноважень і реєстрацію депутатів Болехівської міської ради та Болехівського міського голови» ОСОБА_1 визнано обраним депутатом Болехівської міської ради за результатами виборів (а.с.13-15).

Разом з цим, відповідно до рішення Болехівської міської ради № 04-01/20 від 26 листопада 2020 року «Про обрання секретаря Болехівської міської ради» депутата ОСОБА_1 обрано секретарем Болехівської міської ради Івано-Франківської області (а.с.16-17, 175).)

За таких обставин, згідно пп. «б» та «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, як на депутата та секретаря Болехівської міської ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1 і 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до положень ст. 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі. Секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови. Секретар сільської, селищної, міської ради не може суміщати свою службову діяльність з іншою посадою, у тому числі на громадських засадах, займатися іншою оплачуваною (крім викладацької, наукової і творчої діяльності, медичної практики, інструкторської та суддівської практики із спорту) або підприємницькою діяльністю.

Відповідно до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Якщо неучасть осіб, зазначених у частині першій цієї статті, у прийнятті рішення призведе до втрати повноважності відповідної ради, іншого колегіального органу, особи, у яких наявний конфлікт інтересів, беруть участь у прийнятті радою, іншим колегіальним органом рішення, за умови публічного самостійного повідомлення про конфлікт інтересів під час засідання колегіального органу. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу.

Визначення потенційного та реального конфлікту інтересів, приватного інтересу наведенні у ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції».

Зокрема, потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень (абз.10 ч.1 ст.1 вказаного Закону).

Реальний конфлікт інтересів, відповідно до абз.14 ч.1 ст.1 вказаного Закону, це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до абз.13 ч.1 ст.1 вказаного Закону приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Частиною 1 ст. 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а частиною 2 цієї статті - за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою до ст. 172-7 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції". У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Із суб`єктивної сторони правопорушення за ч.1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП свідчить про умисну форму вини у формі прямого чи непрямого умислу. Правопорушення вважається вчиненим з прямим умислом, якщо особа усвідомлювала суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачала його суспільно небезпечні наслідки та бажала їх настання. Правопорушення вважається вчиненим з непрямим умислом, якщо особа усвідомлювала суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачала його суспільно небезпечні наслідки й хоча не бажала, та свідомо припускала їх настання.

Склад вказаного правопорушення є формальним, тобто таким, який не передбачає наслідків як обов`язкового елементу об`єктивної сторони.

У п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

У п. 7 ч.1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Суд враховує вимоги практики ЄСПЛ про те, що особливості процесуального розгляду справ про адміністративні правопорушення мають прирівнюватися до кримінального процесуального законодавства. При незгоді особи з протоколом і запереченні вини, суд повинен ретельно перевіряти всі доводи й докази у справі, давати їм вмотивовану оцінку.

ОСОБА_1 обвинувачується у тому, що будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією у відповідності до підпунктів «б» та «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», порушив вимоги ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, а саме: не повідомив колегіальний орган сесію Болехівської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, під час голосування 12 червня 2024 року на засіданні 43 чергової сесії Болехівської міської ради за питання 28 порядку денного «Про впорядкування оплати праці міського голови» у прямому порядкуванні котрого він знаходиться, та вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, взявши участь у голосуванні за вказане питання порядку денного.

Суд встановив, що 12 червня 2024 року рішенням чергової 43 сесії восьмого демократичного скликання Болехівської міської ради №28-43/24 «Про впорядкування оплати праці міського голови» міському голові ОСОБА_3 встановлено щомісячні надбавки у розмірі 50 відсотків посадового окладу з урахуванням доплати за ранг посадової особи місцевого самоврядування та вислугу років у межах фонду оплати праці передбачені підпунктом «в» пункту 1 частини 2 постанови КМУ від 09.03.2006 № 268 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів».

Відповідно до результату поіменного голосування за питання №28 порядку денного засідання 43 чергової сесії Болехівської міської ради від 12.06.2024 «Про впорядкування оплати праці міського голови» ОСОБА_1 проголосував «за» визначене питання, та таким чином підтримав у голосуванні питання щодо оплати праці міського голови.

Крім цього, відповідно до Положення про преміювання працівників міської ради, виконавчого комітету, керівників управлінь та відділів виконавчого комітету Болехівської міської ради, затвердженого рішенням Болехівської міської ради №05-51/20 від 25.02.2020 (а.с.25-27), преміювання секретарю ради здійснюється на підставі розпоряджень Болехівського міського голови. Положенням визначено умови збільшення розміру щомісячної премії та зазначено, що працівники міської ради, виконавчого комітету, керівники управлінь та відділів виконавчого комітету за розпорядженням міського голови, можуть бути повністю позбавлені премії або її розмір може бути зменшений за порушення працівниками обов`язкових умов преміювання (п.3.3.3, п.3.5, п.3.6).

Вищенаведене, зокрема, нормативно визначена можливість міського голови визначати розмір преміювання секретарю міської ради, свідчить про наявність прямого впливу міського голови на секретаря ради Герецького І.Г., що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття ОСОБА_1 , як депутатом, рішень або вчинення чи невчинення ним певних дій, свідчить про відносини підпорядкування.

Слід зазначити, що фінансові питання завжди створюють для особи, на яку поширюється дія Закону «Про запобігання корупції», передумови для виникнення приватного інтересу, зумовлені особистою вигодою, а саме покращенням свого матеріального стану. Відповідно наявність у такої особи представницьких повноважень, пов`язаних з вчиненням/невчиненням дій, прийняттям рішень стосовно свого керівника, утворює потенційний конфлікт інтересів, а реалізація стосовно таких повноважень - реальний конфлікт інтересів.

Приватний інтерес ОСОБА_1 полягав у тому, що розмір премії, виплат залежить від міського голови, відтак ОСОБА_1 перебував у підпорядкуванні міського голови. Реальний конфлікт інтересів у даному випадку полягає в тому, що приватний інтерес ОСОБА_1 зумовлений бажанням отримати матеріальне заохочення у вигляді премії для себе особисто, як секретаря Болехівської міської ради, реально зіткнувся з його представницькими повноваженнями, як депутата, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість у прийнятті рішень, або вчинення чи не вчинення дій під час виконання своїх представницьких повноважень, тобто, під час голосування по зазначеному питанню та прийнятті рішення. Наявність у ОСОБА_1 представницьких повноважень обумовлена тим, що будучи депутатом міської ради, він наділений повноваженнями прийняття рішень шляхом участі у голосуванні в складі колегіального органу. Таким чином наявність суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 та його представницькими повноваженнями обумовлено тим, що ОСОБА_1 , як депутат, наділений правом голосу в раді та будучи зацікавленим у сприянні особистим матеріальним інтересам, маючи дискреційні повноваження з прийняття чи неприйняття рішень, реалізував таке повноваження шляхом участі в обговоренні та прийнятті рішення (голосуванні) по питанню впорядкування оплати праці міського голови. У даному випадку ОСОБА_1 як секретар ради схильний діяти в інтересах тієї особи, яка визначає йому розмір премії або інших додаткових виплат. Це зумовлено тим, що у разі прийняття рішення на користь особи, яка визначає розмір премії, підпорядкована особа може розраховувати на його лояльне ставлення, додаткове матеріальне заохочення, збереження попереднього рівня заохочення, уникнення негативної реакції на певні негативні результати роботи тощо. У свою чергу, міський голова буде схильний до того, щоб зберегти попередній розмір премії або підвищити її розмір ОСОБА_1 , який участь у прийнятті позитивного рішення при розгляді питання №28 «Про впорядкування оплати праці міського голови».

Особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймаючи те чи інше рішення (вчиняючи ту чи іншу дію) стоїть перед вибором задоволення публічного інтересу (на користь держави, територіальної громади) або приватного інтересу (власних інтересів та/або інтересів близьких осіб). Навіть за умови, що особа, маючи приватний інтерес, приймає об`єктивні та неупереджені рішення, вона вчиняє дії в умовах реального конфлікту інтересів.

При реальному конфлікті інтересів особа реалізує (повинна реалізувати) свої повноваження у сфері, де наявний приватний інтерес. Це викликає суперечність між повноваженнями і приватним інтересом, що в свою чергу може впливати на об`єктивність вчинення дій чи прийняття рішень.

Реальний конфлікт інтересів існуватиме у всіх випадках, коли у особи є приватний інтерес, здатний вплинути на об`єктивність чи неупередженість рішення. Навіть тоді, коли прийняті особою рішення за наявності приватного інтересу є об`єктивними та неупередженими і відповідають закону, буде мати місце втрата суспільної довіри до службової особи та органу влади, в якому вона працює.

Таким чином, у діяльності ОСОБА_1 , як депутата, при розгляді зазначеного питання та прийняті ним рішення - наявний реальний конфлікт інтересів, що зобов`язує дотримуватись положень п. 1 та п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування».

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Під час судового розгляду не встановлено будь-яких підстав та причин, які перешкоджали б ОСОБА_1 повідомити колегіальний орган (депутатів ради) про наявність у нього реального конфлікту інтересів та не брати участі у голосуванні (не вчиняти дію в умовах реального конфлікту інтересів).

Суд враховує посилання захисника на те, що відповідно до Закону «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження щодо обрання та звільнення секретаря ради належить виключно до компетенції ради, міський голова не має повноважень звільняти секретаря ради. Однак наведені аргументи не спростовують наявності між вказаними посадами (міським головою та секретарем Болехівської міської ради) відносин підпорядкування з підстав нормативно визначених повноважень міського голови визначати розмір преміювання секретарю міської ради, збільшення розміру преміювань та їх позбавлення, про що вказано вище.

Суд також критично ставиться до посилання захисника на те, що за відсутності доказів фактичного преміювання секретаря ради ОСОБА_1 є відсутнім приватний інтерес у останнього, - оскільки вказане не впливає на правильність кваліфікації дій ОСОБА_1 .

Отже, ОСОБА_1 ознайомившись із порядком денним сесії мав повідомити Болехівську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів до прийняття участі в голосуванні 12.06.2024 щодо питання за №28 «Про впорядкування оплати праці міського голови» та утриматися від такого голосування, а тому суд вважає, що в Управління стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України було достатньо підстав для складання протоколів за ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП стосовно ОСОБА_1 .

Отже у клопотанні захисника про закриття провадження у справі за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення слід відмовити за безпідставністю вимог.

При цьому, за приписами ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтею 51 та частинами третьою - шостою статті 164-14, статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

У складених протоколах про адміністративне правопорушення №158, №159 від 21.03.2025 стосовно ОСОБА_1 вказано, що датою вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, є 12.06.2024, а моментом виявлення правопорушень є дата, коли особа, яка в праві складати адміністративний протокол, оцінюючи зібрані докази, доходить висновку про наявність чи відсутність складу правопорушення. У даних випадках датою виявлення правопорушень вказано дату складання протоколів 21 березня 2025 року.

Суд не може погодитися з таким твердження з таких підстав.

09 червня 2025 року постановою суду за клопотанням захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - адвоката Устінського А.В. витребувано без розкриття інформації (із знеособленням інформації) про особу викривача, його близьких осіб або будь-яких інших даних, які можуть ідентифікувати особу викривача, його близьких осіб, зокрема, в Управління стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області копії додатків, що були додані Болехівською міською радою до її листа від 10.09.2024 №2853/02.1-16/24, адресованого начальнику УСР в Івано-Франківській області та отриманого адресатом 13.09.2024 за №33376, - крім документів про призначення на посаду, посадових інструкцій інших, окрім ОСОБА_1 , осіб; копію документу, у якому зафіксовано результати опрацювання/перевірки/тощо інформації та документів, наданих вищевказаним листом Болехівської міської ради стосовно ОСОБА_1 .

Крім цього, постановою суду від 03 липня 2025 року витребувано в Управління стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області копію повідомлення, яке зареєстроване в УСР в Івано-Франківській області за №Ю-1397 від 22.08.2024 без розкриття інформації (із знеособленням інформації) про особу викривача.

На виконання постанов про витребування, до суду 01 липня 2025 року та 15 липня 2025 року з Управління стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області (Управління) надійшли документи з яких вбачається, що Управління проводило перевірку звернення (повідомлення про корупцію) від 15.08.2024 (зареєстроване в УСР в Івано-Франківській області за №Ю-1397 від 22.08.2024), яке надійшло з НАЗК 21.08.2024, за фактом можливого порушення депутатами Болехівської міської ради Івано-Франківської обл., зокрема ОСОБА_1 , вимог ст.28 Закону України "Про запобігання корупції" та відповідно можливого вчинення ним правопорушень, пов`язаних з корупцією, відповідальність за які передбачена ст.172-7 КУпАП, яке зареєстровано в УРС Івано-Франківській обл. 22.08.2024 (а.с. 151-152, а.с. 218, а.с. 220-226).

У даному зверненні (повідомленні про корупцію) від 15 серпня 2024 року заявник просив вирішити питання, зокрема, про притягнення до відповідальності депутата та секретаря ради ОСОБА_1 за неповідомлення про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а також вчинення ним в умовах конфлікту інтересів дій, які полягали у голосуванні під час засідання 43 чергової сесії Болехівської міської ради від 12 червня 2024 року за питання №28 «Про впорядкування оплати праці міського голови» на користь міського голови Болехівської міської ради ОСОБА_2 , у підпорядкуванні котрого він перебуває (а.с. 220-226).

На виконання вищевказаного повідомлення, яке надійшло з НАЗК, Управління стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області листом від 03.09.2024 № 38639-2024 витребувало у Болехівської міської ради інформацію щодо факту можливого порушення вимог антикорупційного законодавства керівниками комунальних підприємств та посадовими особами Болехівської міської ради під час голосування на засіданні 43 чергової сесії Болехівської міської ради від 12.06.2024, у тому числі щодо ОСОБА_1 (а.с. 151-152).

У відповідь на вказаний запит, до листа Болехівської міської ради від 10.09.2024 №2853/02.1-16/24, адресованого начальнику УСР в Івано-Франківській області та отриманого адресатом 13.09.2024 за №33376, до Управління було надіслано засвідчені копії таких документів: рішення Болехівської міської ради № 04-01/20 від 26.11.2020 «Про обрання секретаря Болехівської міської ради», відповідно до якого депутата Болехівської міської ради ОСОБА_1 обрано секретарем ради; рішення чергової 43 сесії восьмого демократичного скликання Болехівської міської ради №28-43/24 від 12.06.2024 «Про впорядкування оплати праці міського голови»; протокол пленарного засідання 43 чергової сесії Болехівської міської ради №43 від 12.06.2024 (з поіменним списком депутатів, що голосували за п.28 порядку денного «Про впорядкування оплати праці міського голови». Також у листі Болехівської міської ради від 10.09.2024 №2853/02.1-16/24 вказано, що під час засідання 43-ї чергової сесії Болехівської міської ради, яка відбулась 12.06.2024, від осіб, зокрема, ОСОБА_1 не надходили повідомлення щодо виникнення у них конфлікту інтересів відповідно до ст.28 Закону «Про запобігання корупції» (а.с.174-193).

Саме зазначені документи, що були отримані Управлінням стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області ще 13.09.2024, у подальшому вказано в протоколах про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, №158 та №159 від 21 березня 2025 року, як докази, що підтверджують факти скоєння 12.06.2024 ОСОБА_1 правопорушень.

Розгляд та опрацювання документів, отриманих з Болехівської міської ради листом №2853/02.1-16/24 від 10.09.2024, здійснював оперуповноважений УСР в Івано-Франківській області ДСР НП України ОСОБА_4 (а.с.148).

При цьому, за результатами опрацювання повідомлення, яке зареєстроване в УСР в Івано-Франківській області за №Ю-1397 від 22.08.2024, та на підставі отриманої з листом Болехівської міської ради від 10.09.2024 №2853/02.1-16/24 інформації, - Управління стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області 03 жовтня 2024 року надало відповідь № 49250-2024 заявнику (викривачу), що в діях депутатів Болехівської міської ради Івано-Франківської області (зокрема ОСОБА_1 ) не вдалося встановити фактичних даних, які б свідчили про наявність конфлікту інтересів і містили всі необхідні компоненти (а.с. 218).

Тільки після повторного звернення викривача у січні 2025 року Управління стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області склало протоколи про адміністративні правопорушення № 158 та № 159 від 21 березня 2025 року стосовно ОСОБА_1 , підставами для складення яких стали документи та інформація, яку Управління отримало ще 13.09.2024 за №33376, про що вказано вище.

Датою виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є день отримання посадовою особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, усіх фактичних відомостей, що можуть свідчити про наявність в діянні особи складу адміністративного правопорушення, оцінку яким (фактичним обставинам) надає суд або інший, передбачений КУпАП, орган (Постанова Івано-Франківського апеляційного суду від 05.06.2025 у справі № 343/354/25).

Згідно з п.1 ч.1 ст.255 КУпАП протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 172-7 (за винятком правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище), мають право складати уповноважені на те посадові особи органів Національної поліції.

З огляду на викладене, протоколи про адміністративні правопорушення складені уповноваженою на це особою.

Положення ч. 4 статті 38 КУпАП чітко вказують на те, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, тобто з часу, коли відповідний орган, в даному випадку Національна поліція, дізнався про факт порушення.

Момент виявлення порушення не можна ототожнювати з часом складення протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки останній є засобом не виявлення, а фіксації правопорушення. Факт виявлення порушення є окремою подією, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення. Днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення.

Таке тлумачення знаходить своє відображення в послідовній судовій практиці, відповідно до якої днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення. Вказаний висновок викладено Верховним Судом у постанові від 28.02.2019 у справі № 149/2498/17.

Аналіз досліджених судом доказів дозволяє встановити, що інформація про можливе вчинення ОСОБА_1 вказаних у протоколах правопорушень надійшла до Національної поліції 13.09.2024, коли уповноважений на складання протоколів орган отримав лист Болехівської міської ради №2853/02.1-16/24 від 10.09.2024 з додатками, які підтверджували займану депутатом Болехівської ради Герецьким І.Г. посаду секретаря ради з листопада 2020 року, прийняте рішення від 12.06.2024 «Про впорядкування оплати праці міського голови» та інформацію про участь ОСОБА_1 у голосуванні за вказане рішення.

Саме на підставі вказаних документів уповноважена на складання адмінпротоколів особа зробила висновок від 03.10.2024 про відсутність в діях депутатів Болехівської міської ради Івано-Франківської області (зокрема, і ОСОБА_1 ) фактичних даних, які б свідчили про наявність конфлікту інтересів (а.с. 218).

Відтак станом на 13.09.2024 спеціально уповноважений суб`єкт, який у межах своєї компетенції здійснює заходи щодо виявлення, припинення та розслідування корупційних правопорушень, володів достатньою інформацією для висновку щодо вчинення особою адміністративного корупційного правопорушення, відтак суд приходить до переконання, що днем виявлення правопорушення слід вважати саме 13.09.2024. Проте протоколи про вчинення адміністративних правопорушень складено лише 21.03.2025.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що моментом (датою) виявлення правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, які ставляться у провину ОСОБА_1 , є дата отримання уповноваженим органом (Національною поліцією), як органом, посадові особи якого нормами КУпАП уповноважені на складення протоколів про адміністративні правопорушення за статтею 172-7 КУпАП, відповідних відомостей від Болехівської міської ради, тобто 13.09.2024, а не дата складання протоколу 21.03.2025, як про це зазначено в протоколах про адміністративні правопорушення.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини (пункт 137 Рішення від 09.01.2013 у справі «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11), строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Others v. the United Kingdom), n. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

При цьому, посилання прокурора на лист Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду №701/0/158-21 від 21.09.2021 та лист від 09.04.2021 №1089/0/2-21 є необґрунтованими, оскільки зазначені листи не є джерелом права і містять лише узагальнюючі висновки з аналізу судової практики та пропозиції щодо вирішення питання щодо визначення моменту виявлення правопорушення, пов`язаного з корупцією, шляхом унесення змін до законодавства.

Таким чином, строк накладення стягнення за протоколами про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, №158 та №159 від 21 березня 2025 року, сплив 13.03.2025, адміністративні протоколи про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст.172-7 КУпАП та ч.2 ст.172-7 КУпАП, за вчинення дій 12 червня 2024 року, надійшли до суду тільки 01 квітня 2025 року, тобто після спливу строку накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Дана норма є імперативною і по своїй суті є формою відмови держави від юридичного переслідування особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

При цьому, судом враховано, що п.7 ч.1 ст.247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.6 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.

Наявність або відсутність вини встановлюється під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення, лише якщо на час розгляду справи не закінчився строк давності.

Крім того, згідно з роз`ясненнями, наданими Верховним судом в постанові від 11.07.2018 у справі №308/8763/15-а, логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні. Таким чином, при вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, першочерговим є встановлення судом дотримання строку накладення адміністративного стягнення, за умови закінчення якого суд або уповноважений орган взагалі позбавлені можливості досліджувати та вирішувати питання про наявність в діях особи ознак адміністративного проступку.

Таким чином, на час надходження протоколів на розгляд суду та на момент розгляду в суді зазначеної справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, минуло більше шести місяців з дня виявлення правопорушень, тобто минув встановлений ч.4 ст. 38 КУпАП строк давності накладення адміністративного стягнення, а тому на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст.38, п.7 ч.1 ст. 247, п.3 ч.1, ч.2 ст. 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

у задоволенні клопотання захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - адвоката Устінського А.В. про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення - відмовити.

Клопотання захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - адвоката Устінського А.В. про закриття провадження у справі у зв`язку закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП задовольнити.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП. Апеляційна скарга подається до Івано-Франківського апеляційного суду через Болехівський міський суд Івано-Франківської області.

Суддя: М.П.Кілик