ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5143/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Тамара Олександрівна, розглянувши справу про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Макіївка Білоцерківського р-ну Київської обл., зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на підприємстві «Фарлеп» на посаді монтажника, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , дата видачі: 01.12.2023, рнокпп невідомий, до адміністративної відповідальності за статтями 185, 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

25.06.2025 до Дарницького районного суду м. Києва з Управління патрульної поліції у місті Києві надійшли протоколи про вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених статтями 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі також - КупАП).

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 319422 01.06.2025 о 23-58 год. ОСОБА_1 , знаходячись на перетині вулиць Харківське шосе-Привокзальна у м. Києві з явними ознаками алкогольного сп`яніння, образливо чіплявся до поліцейських та нецензурно висловлювався в громадському місці. На законну вимогу інспектора УПП у м. Києві ДПП рядового поліції Воронецького М. О. припинити адміністративне правопорушення не відреагував, при цьому висловлювався в грубій формі на адресу поліцейських та погрожував їм, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 185 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 319421 зазанчено, що 02.06.2025 в 00-05 год. ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у громадському місці - біля зупинки громадського транспорту на вул. Привокзальній у м. Києві, висловлювався нецензурною лайкою в бік співробітників патрульної поліції, чим порушив громадський порядок та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП.

Оскільки ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні двох адміністративних правопорушень, скоєних в один і той же час та в одному і тому ж місці, і справи про ці правопорушення одночасно розглядаються судом, наявні підстави для їх об`єднання в одне провадження.

Суд повідомляв ОСОБА_1 про день, час та місце розгляду справи шляхом надсилання на зазначений в матеріалах справи номер телефонутексту судової повістки SMS-повідомленням, сформованим згідно вимог Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень.

Дата судового розгляду також відображалась на веб-сайті Дарницького районного суду м. Києва в рубриці «Список справ, призначених до розгляду».

У визначений у судовій повістці день та час ОСОБА_1 до суду не з`явився, про причини неявки не повідомив, з будь-якими заявами, клопотаннями чи поясненнями по суті правопорушень до суду не звертався.

Постановою від 15.07.2025 суд піддав ОСОБА_1 приводу, проте зазначена постанова виконана не була.

Відповідно до частини третьої статті 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, статтями 185, 173 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Водночас в КУпАП відсутні норми, які б визначали порядок здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, у яких є обов`язковою присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а привід такої особи не здійснено.

За таких обставин суддя застосовує усталену практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також ураховує принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, і на цій підставі визнав можливим провести розгляд даної справи за відсутностіособи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Приймаючи таке рішення суддя виходить з того, що ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього протоколів про адміністративні правопорушення, а безпідставне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов до таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У змістовному відношенні подія адміністративного правопорушення - це конкретне діяння (факт, явище, подія), що відбулося у певному часі, місці та певним способом, а склад адміністративного правопорушення - це встановлена законом сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона.

Статтею 185 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

За усталеною судовою практикою злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Відповідно до статті 173 КУпАП особа підлягає адміністративній відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

На підставі аналізу змісту диспозиції наведеної норми можна дійти висновку, що об`єктом цього правопорушення є громадський порядок і спокій громадян, а його суб`єктивна сторона полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державіі характеризується тільки умисною формою вини.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Незважаючи на те, що в силу положень статті 251 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення підлягає оцінці як одне з джерел доказів у справі про адміністративне правопорушення, за своєю юридичною природою цей процесуальний документ є єдиною підставою для розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення (за винятком визначених законом випадків, коли протокол про адміністративне правопорушення не складається), за аналогією з обвинувальним актом у кримінальному провадженні.

Саме тому закон детально регламентує процедуру складання та надсилання протоколу про адміністративне правопорушення, визначає компетенцію осіб щодо складення протоколу та чіткі вимоги до його змісту (статті 254-257 КУпАП).

За приписами статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема: місце, час вчинення та суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Дослідженням складених щодо ОСОБА_1 протоколів про адміністративне правопорушення установлено їх невідповідність наведеним вимогам закону, оскільки зазначена у них хронологічна послідовність подій (спочатку злісна непокора вимозі поліцейського, а потім правопорушення, на припинення якого така вимога була спрямована) суперечить змісту диспозиції норми статті 185 КУпАП, а відмова від виконання законних вимог чи розпоряджень поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, у тому числі із застосуванням нецензурних висловів (у зухвалій формі), повністю охоплюється об`єктивною стороною зазначеного правопорушення і не потребує додаткової кваліфікації за статтею 173 КУпАП.

До того ж з огляду на об`єкт та суб`єктивну сторону правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, у такій справі обов`язково має бути потерпіла особа (особи), а відтак сам по собі факт відсутності потерпілих від дій ОСОБА_1 (про що зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення) свідчить і про відсутність складу цього правопорушення.

Відсутність потерпілих громадян підтверджується і відеозаписами з портативних відеореєстраторів (боді-камер) № 473919 та № 4720856 дослідженням яких установлено, що розглядувані у цій справі події відбувались в нічний час у безлюдному місці, а ОСОБА_1 не вчинив умисних дій, спрямованих на порушення громадського порядку та спокою громадян.

Вказані відеозаписи також не містять жодних фактичних даних про вчинення ОСОБА_1 дій, які б давали підстави кваліфікувати їх як злісну непокору законній вимозі поліцейського.

Так, відеозаписами зафіксовано, що ОСОБА_1 дійсно перебував в громадському місці (на вулиці) у п`яному вигляді, а окремі аспекти його зовнішнього вигляду і поведінки, зокрема, неохайність в одязі, втрата орієнтування, спілкування з поліцейським з застосуванням нецензурної лексики, ображали людську гідність і громадську мораль.

Такі дії утворюють склад правопорушення, передбаченого частиною першою статті 178 КУпАП.

З наведеної підстави 02.06.2025 рядовий поліції Навоєв В. О. виніс постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 178 КУпАП та застосував до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 85 грн, копія якої долучена до матеріалів справи.

Разом з тим з відеозаписів убачається, що ОСОБА_1 під час спілкування з поліцейським поводив себе досить спокійно, на вимогу поліцейського повідомив відомості про свою особу, правдивість яких останній одразу ж перевірив у поліцейській базі даних (за допомогою планшету), дозволив оглянути свою сумку (ящик з інструментами), а сам по собі факт вживання у розмові нецензурної лексики не утворює об`єктивну сторону злісної непокори, якщо лише такими висловами не супроводжуються дії, спрямовані на відмову від виконання наполегливих і неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень поліцейського.

У відповідь на зауваження поліцейського ОСОБА_1 повідомив, що є колишнім військовослужбовцем, учасником бойових дій у Маріуполі та мав контузію, з чим і може пов`язуватись вживання ним ненормативних висловів.

Зазначену інформацію поліцейський проігнорував і наполегливо продовжував вимагати від ОСОБА_1 пояснень причин перебування на вулиці у нічний час в стані сп`яніння.

Відеозаписом також зафіксовано факт застосування поліцейським до ОСОБА_1 кайданків і його затримання на підставі статті 262 КУпАП, про що було складено протокол про адміністративне затримання АЗ № 030801.

Згідно з даними цього протоколу ОСОБА_1 було затримано у зв`язку з вчиненням дрібного хуліганства для припинення правопорушення і складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Проведення адміністративного затримання при вчиненні дрібного хуліганства передбачене нормою частини другої статті 262 КУпАП, однак з огляду на те, що дрібне хуліганство ОСОБА_1 не вчинив, його затримання і застосування до нього кайданків не може вважатись законним, а тому не можуть вважатися законними і вимоги поліцейського, пов`язані з таким затриманням.

До того ж з відеозапису убачається, що ОСОБА_1 в момент його затримання та доставлення до Дарницького УП ГУНП у м. Києві жодних активних дій стосовно поліцейських не вчиняв, не намагався вирватись чи залишити автомобіль, а лише вимагав пояснити підстави його затримання (що є цілком законною вимогою у ситуації, яка склалась) та словесно критикував поліцейських за те, що вони не захищають державу на фронті. У подальшому ОСОБА_1 неодноразово просив у поліцейських вибачення за свої критичні вислови.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Отже ураховуючи, що дані протоколів про адміністративне правопорушення щодо вчинення ОСОБА_1 злісної непокори законній вимозі поліцейського та дрібного хуліганства не знайшли своє підтвердження в суді, справа підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 36, 173, 185, 247, 279, 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Об`єднати в одне провадження справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтями 185, 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтями 185, 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя: