Справа № 588/990/25
провадження № 3/588/381/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2025 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Лебедь О.В., за участю: секретаря судового засідання Горлянд С.В., прокурора Казьміна В.М., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності Брайко Ю.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с.Боромля Охтирського району Сумської області, громадянка України, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Тростянецьким РВ УМВС України в Сумській області від 23.02.2000, РНОКПП НОМЕР_2 ,

за частиною 1 статті 172-7, частиною 2 статті 172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

06.06.2025 до Тростянецького районного суду Сумської області надійшли два протоколи про адміністративні правопорушення, а саме протокол №241/2025 від 28.05.2025 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та протокол №242/2025 від 28.05.2025 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постановою від 16.06.2025 провадження за цими протоколами було об`єднане. Об`єднаній справі присвоєно №588/990/25.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 28 травня 2025 року №241/2025 ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП, яка використовуючи свої повноваження, з приватним інтересом, реалізувала управлінське рішення у письмові формі, особисто не вжила заходів щодо недопущення виникненню реального конфлікту інтересів та не повідомила про наявність такого конфлікту інтересів під час направлення клопотання №196 від 12.09.2024, чим порушила пункти 1-2 частини 1 статті 28 ЗУ «Про запобігання корупції».

Крім того, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 28 травня 2025 року №242/2025 ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-7 КУпАП, яка використовуючи свої повноваження, з приватним інтересом, вчинила дії та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а також не вжила заходів щодо врегулювання реального конфлікту інтересів під час направлення клопотання №196 від 12.09.2024, чим порушила пункти 3-4 частини 1 статті 28 ЗУ «Про запобігання корупції».

Указані діяння старшим оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Мосьпаном О.І. кваліфіковано за частиною 1, 2 статті 172-7 КУпАП.

На протоколи були надані заперечення представником ОСОБА_1 адвокатом Брайко Ю.В. Посилаючись на викладені в запереченнях мотиви, адвокат вважала, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, а тому справа підлягає закриттю.

У відповідь на заперечення була викладена позиція Управління стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

Під час судового розгляду прокурор Казьмін В.М. підтримав протоколи з підстав, викладених у них, просив суд визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП призначити відповідне стягнення.

Свою позицію прокурор мотивував тим, що діями бухгалтера правопорушення було вчинено, зазначаючи конкретний розмір премії вона фактично здійснювала оцінку керівника, діючи в межах повноважень бухгалтер мала можливість визначити не конкретний розмір премії, а надати показники за якими розмір премії визначить керівник вищого рівня. Щодо дати виявлення правопорушення і встановлення особи, яка його вчинила, вважав, що такою датою є дата протоколу.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, разом з захисником Брайко Ю.В. не заперечувала фактичних обставин підписання листа. Захисник надала пояснення відповідно до яких бухгалтер діяла в межах повноважень, підписаний нею лист не є управлінським рішенням, а є інформаційним документом, який складений в межах службових обов`язків. Бухгалтером розрахована фінансова можливість сплатити премію до Дня працівника лісу в однаковому відсотковому розмірі для всіх працівників (50% посадового окладу), щодо директора ця інформація направлена до ОКАП Сумиоблагроліс, наказом якого з урахуванням розрахованого бухгалтером розміру та інших обставин призначено премію директору ДП Тростянецький агролісгосп. Цей наказ і є управлінським рішенням. Такий порядок преміювання встановлений ОКАП та використовується не перший рік, зокрема аналогічним чином призначалась премія у 2023 році. Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України отримував ці документи за 2023 рік, аналізував їх і не мав зауважень до порядку нарахування премії та дій бухгалтера.

Адвокат Брайко Ю.В. також зазначала, що в діях ОСОБА_1 відсутній умисел, відсутні докази домовленості чи наявності будь-якого приватного інтересу.

Захисник пояснила, що насправді ОСОБА_1 12.09.2024 року листом №196 як головний бухгалтер ДП «Тростянецький агролісгосп» звернулася до вищестоящої організації ОКАП «Сумиоблагроліс» в якому прохала дозволу преміювати директора ОСОБА_2 з нагоди святкування Дня працівника лісу. Підставою для премії є п. 3.2, 3.8 Контракту від 20.01.2017 року та розділом 6 п. 6.1.2. Колективного договору ОКАП «Сумиоблагроліс», якому підпорядковане ДП «Тростянецький агролісгосп» надало такий дозвіл. А тому, 18.09.2024 року винесено наказ №47 «ПМД», про преміювання директора ДП «Тростянецький агролісгосп» ОСОБА_2 у зв`язку з професійним святом Днем працівника лісу. Вказаний наказ винесений ОКАП «Сумиоблагроліс» в особі в.о. генерального директора ОСОБА_3 , а тому порушення не має, якщо наказ щодо преміювання виносився іншою посадовою особою, на підставі Колективного договору та контракту. Лист не є управлінським рішенням (документом), як вказано в протоколі. В матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 мала приватний інтерес немайнового характеру, а саме в лояльному ставлення з боку керівника.

Щодо винесення наказу №16-п від 13.09.2024 року «Про преміювання працівників», на який йде посилання в протоколах, пояснила, що слід звернути увагу, що в цьому наказі йде мова не тільки про ОСОБА_1 , а і про ряд інших працівників, а таке примірювання передбачене додаток №6 п.3 пп 9 Колективного договору. Тому, хибним є твердження, що ОСОБА_1 направила листа до ОКАП «Сумиоблагроліс», щодо для неї було винесено наказ директором про преміювання. Згідно додаток №6 п.3 пп 9 Колективного договору преміюються всі працівники підприємства, і якби директор не включив головного бухгалтера, то це б було порушення КЗпП. Отже, у вказаних діях відсутні конфлікт інтересів.

Для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати (припускати) існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання особою повноважень. Разом з тим, з протоколів про адміністративне правопорушення №241/2025 та №242/2025 від 28.05.2025 року не вбачається наявності приватного інтересу та відсутні посилання на факти, що приватний інтерес суперечить службовим чи представницьким повноваженням і така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій ОСОБА_1 . Більш того, в протоколах щодо останньої не зазначено форму вини, в даному випадку відсутня наявність умислу.

Захисник Брайко Ю.В. посилалася на те, що ході розгляду справи залишився недоведеним факт існування у ОСОБА_1 умислу на скоєння адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП. Доказів підтвердження умислу в діях ОСОБА_1 до матеріалів справи не надано. З протоколів не вбачається коли саме виявлено особу, яка вчинила правопорушення, але зважаючи на те, що 28.03.2025 року запитувалися документи саме по ОСОБА_1 , вважала, що Управління стратегічних розслідувань в Сумської області вже було виявлено таку особу. В свою чергу, всупереч ст. 254 КУпАП протягом 24 години протокол не оформлювався. На думку захисника протоколи зареєстровані судом тільки 06.06.2025 року, отже з порушенням встановлених строків. З врахуванням викладеного, не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП за обставин, викладених у протоколах про адміністративні правопорушення, а тому справа підлягає закриттю.

Судом встановлено такі обставини справи.

Головний бухгалтер ДП «Тростянецький агролісгосп» ОСОБА_1 звернулася з листом №196 від 12.09.2024 до в.о. генерального директора ОКАП «Сумиоблагроліс» в якому просить дозволу на преміювання директора ОСОБА_2 в сумі 8235,00 грн., з нагоди святкування Дня працівника лісу.

ОСОБА_1 відповідно до своїх повноважень, мала можливість самостійно приймати/не приймати рішення щодо підготовки/не підготовки клопотання та його направлення/не направлення в частині преміювання директора ДП «Тростянецький агролісгосп» ОСОБА_2 .

Підставою для преміювання є пункти 3.2, 3.8. Контракту від 20.01.2017 та Колективний договір підприємства на 2024-2027 роки розділ 6 пункту 6.1.2.

За результатом розгляду листа ОКАП «Сумиоблагроліс» видало наказ № 47 «ПМД» від 18.09.2024 «Про преміювання директора ДП «Тростянецький агролісгосп» ОСОБА_2 у зв`язку із професійним святом Днем працівника лісу», яким відповідно до п. 3.2. та п. 3.8. Контракту від 20.01.2017 та розділу 6 п. 6.1.2. Колективного договору підприємства на 2024- 2027 роки премійовано директора ДП «Тростянецький агролісгосп» ОСОБА_2 , премією в розмірі 8235,00 грн.

Відповідно до розрахункового листа ОСОБА_2 за вересень 2024 року, останньому нараховано 8235,00 грн. премії.

Наказом виданим директором наступного дня після клопотання, а саме 13.09.2024 № 16-п «Про преміювання працівників» премійовано ОСОБА_1 премією в розмірі 7155,00 грн.

Розмір премії директора та бухгалтера ДП «Тростянецький агролісгосп» у відсотковому значенні не відрізнявся від розміру преміювання всіх інших працівників і становив 50% посадового окладу (для працівників з почасовою формою оплати праці).

Заслухавши особу, що притягується до відповідальності її захисника, прокурора Казьміна В.М., дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частиною 1, 2 статті 172-7 КУпАП не знайшла свого підтвердження, з огляду на таке.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. ч. 1,2 ст172- 7 КУпАП законом визнається неповідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявність у особи реального конфлікту інтересів та вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Вирішальним для встановлення цього складу адміністративного правопорушення є встановлення та доведення наявності реального конфлікту інтересів та його змісту (очевидна можливість надання переваг, призначення премій, розмір яких відрізняється від розміру премій інших працівників, отримання інших бонусів, сприятливих умов роботи тощо). Однак до протоколу не додано доказів, які б підтверджували факт суперечності між приватним інтересом і службовими повноваженнями ОСОБА_1 із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Відповідно до протоколів ОСОБА_1 , реалізуючи повноваження головного бухгалтера ДП «Тростянецький агролісгосп» надіслала клопотання № 196 від 12.09.2024 мала приватний інтерес немайнового характеру, а саме в лояльному ставлення з боку керівника, у даному випадку директора ДП «Тростянецький агролісгосп» ОСОБА_2 та уникнення його негативної реакції в подальшому, таким чином виникла суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність та неупередженість вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, що у сукупності свідчить про наявнідо сть реального конфлікту інтересів.

Лист ОСОБА_1 №196 від 12.09.2024 складено у межах її повноважень головного бухгалтера. Зміст листа свідчить про той розмір премії який може бути виплачений директору. Сам порядок звернення до ОКАП «Сумиоблагроліс» для визначення призначення премії директору ДП «Тростянецький агролісгосп» розроблений для уникнення конфлікту інтересів, в якому діяв би директор за необхідності призначення собі премії.

Матеріалами справи підтверджено, що бухгалтер провівши фінансові розрахунки встановила той процент премії який може бути виплачений всім працівникам підприємства за умов застосування однакового у відсотковому значенні розміру премії. І саме такий однаковий розмір (50% окладу) було застосовано для директора, головного бухгалтера та всіх інших працівників підприємства.

Отже, вид премії було передбачено для всіх працівників Колективним договором, а її розмір визначено однаковим для всіх, що виключає наявність конфлікту інтересів, а саме суперечності між його приватними інтересами та службовими повноваженнями головного бухгалтера.

У протоколі та доданих до нього документах не розкрито факт впливу суперечності між приватним та службовим інтересом на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення, не наведено інформації що свідчить про надання переваги перед іншими особами.

Не достатньо лише констатувати існування умов приватного інтересу, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

У Рішенні Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) зазначено, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов`язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов`язків.Таким чином, при розгляді даної категорії справ, обов`язково має встановлюватись умисний характер вчиненого. З об`єктивної сторони дане корупційне правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме, прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб`єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні.Так, обов`язковим елементом складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2статті 172-7 КУпАП, є наявність умов реального конфлікту інтересів, що прямо передбачено диспозицією цієї статті.

Відповідно до абзацу 12 ч. 1 ст. 1 Закону України«Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до абз. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Отже, реальний конфлікт інтересів передбачає не тільки наявність приватного інтересу, але ж і його суперечність із дискреційними повноваженнями конкретної особи суб`єкта вчинення корупційного правопорушення.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Пунктом 15 частини 1 статті 11 Закону України «Про запобігання корупції» серед повноважень НАЗК передбачено також надання роз`яснень, методичної та консультаційної допомоги з питань застосування актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, застосування інших положень цьогоЗаконута прийнятих на його виконання нормативно-правових актів, захисту викривачів.

Таким чином, роз`яснення та методичні рекомендації НАЗК мають офіційний характер та підлягають врахуванню при застосуванні норм антикорупційного законодавства.

Методичні рекомендації щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» у питаннях запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупціїстаном на 03.02.2025 https://wiki.nazk.gov.ua/category/konflikt-interesiv/

п. 2.7.1 містить такі рекомендації. У ситуаціях, коли підлеглі вносять подання про встановлення стимулюючих виплат керівнику, у підлеглих також може виникати конфлікт інтересів.

Підпорядковані працівники схильні діяти в інтересах керівника (п. 2.2 розділу 2 Методичних рекомендацій). У разі наявності у особи (наприклад, у заступника керівника, головного бухгалтера) повноваження ініціювати встановлення стимулюючих виплат керівнику (вносити подання, пропозиції тощо) перед суб`єктом призначення / керівником вищого рівня для запобігання виникнення конфлікту інтересів у особи їй необхідно утримуватись від здійснення оцінки роботи керівника (оскільки підпорядкована особа не може об`єктивно оцінити роботу свого керівника) та, відповідно, утримуватись від визначення конкретних розмірів стимулюючих виплат.

При ініціюванні встановлення стимулюючих виплат (внесенні подання, пропозицій тощо) особа може надавати суб`єкту призначення/керівнику вищого рівня усю необхідну інформацію (у тому числі, інформацію про економію фонду заробітної плати), на підставі якої він зможе самостійно визначити конкретний розмір стимулюючої виплати керівнику підприємства.

Отже, зазначені рекомендації вказують на потенційну можливість виникнення конфлікту інтересів у підлеглого. Факт визначення конкретних розмірів стимулюючих виплат від якого підпорядкованим працівникам рекомендовано утримуватись може бути одним з елементів, але не єдиною складовою конфлікту інтересів.

Матеріалами справи підтверджено, що після листа про премію директора, ним було винесено наказ про преміювання головного бухгалтера. Але преміювання здійснено на загальних умовах у спільному наказі з однаковим розміром премії 50 % посадового окладу (а.с. 155). Докази наявності інших управлінських рішень які б покращували становище головного бухгалтера відсутні.

Жодних особливостей у визначенні розміру премії директора порівняно з іншими працівниками підприємства не встановлено.

Наказ ОКАП «Сумиоблагроліс» № 47 «ПМД» від 18.09.2024 «Про преміювання директора ДП «Тростянецький агролісгосп» ОСОБА_2 у зв`язку із професійним святом Днем працівника лісу» винесено враховуючи клопотання трудового колективу, виплату премії доручено провести бухгалтерії ДП Тростянецький агролісгосп (а.с. 153).

Згідно статті 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Щодо аргументу захисника про відсутність дати виявлення особи, яка вчинила правопорушення, суд вважає, що розслідування факту який кваліфікований як адміністративне правопорушення могло тривати кілька місяців, включало отримання та обробку інформації з різних джерел, необхідність її узагальнення, у зв`язку з чим датою виявлення такої особи можна вважати дату складання протоколу.

Судом встановлено активну участь ОСОБА_1 у розслідування факту, який кваліфікувався, як адміністративне правопорушення, активно сприяла з`ясуванню обставин справи. Негативні наслідки цього діяння відсутні.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 . Управлінням стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України правопорушень було надано такі докази:

- протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією №241/2025 від 28.05.2025, №242/2025 від 28.05.2025, які за змістом відповідають вимогам статті 256 КУпАП і сумнівів не викликають, містять всі обставини, які складають об`єктивну сторону складу правопорушень, передбачених частиною 1, 2 статті 172-7 КУпАП (а.с. 2-11, 50-59);

- витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань (а.с. 75-77);

- наказ Тростянецького агролісгоспу №14-к від 08.05.2009 року «Про прийом на роботу бухгалтера ОСОБА_1 та посадовою інструкцією головного бухгалтера (а.с.25);

- колективний договір між організацією та трудовим колективом Тростянецького дочірнього агролісогосподарського підприємства «Тростянецький агролісгосп» на 2024-2027 роки (а.с. 26-29);

- правила трудового розпорядку ДП «Тростянецький агролісгосп» (а.с. 30-31);

- умови преміювання працівників ДП «Тростянецький агролісгосп» (а.с. 32);

- положення про умови виплати винагороди за вислугу років працівників ДП «Тростянецький агролісгосп» (а.с. 33);

- наказ Сумського обласного комунального аггролісогосподарського підприємства «СУМИОБЛАГРОЛІС» №47 «ПМД» від 18.09.2024 «Про преміювання директора ДП «Тростянецький агролісгосп» ОСОБА_2 у зв`язку з професійним святом Днем працівника лісу (а.с. 40);

- наказ Тростянецького дочірнього ангролісогосподарського підприємства «Тростянецький агролісгосп» №16-п від 13.09.2024 «Про перейменування працівників з нагоди професійного свята «День працівників лісу» (а.с. 40 на зворотньому боці, 41);

- статут Тростянецького дочірнього агролісогосподарського підприємства «Тростянецький агролісгосп» (а.с. 43-44,.82-90).

Інших доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-7, частиною 2 статті 172-7 КУпАП у судовому засіданні не було встановлено.

За статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами тощо.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події, складу адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Згідно з статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справах «Нечипорук і Йонкало проти України » від 21 квітня 2011 року та « Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанїї » від 06 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на те, що у справі відсутні належні, допустимі та достатні докази на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбаченого частиною 1 статті 172-7, частиною 2 статті 172-7 КУпАП, суд приходить до висновку про відсутність в її діях складу вказаного правопорушення, у зв`язку з чим провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись вимогами статей ст. 7, 172-6, 172-7, 247, 251, 283, 228 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за протоколами про адміністративне правопорушення №241/2025, №242/2025 від 28.05.2025 відносно ОСОБА_1 закрити, на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-7, частиною 2 статті 172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної

Суддя О. В. Лебедь