Провадження № 3/127/4398/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.07.2025м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Бернада Є.В., розглянувши матеріали про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною першою статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Під час проведення документальної позапланової виїзної перевірки щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість ТОВ «КПФ Торгтехніка» виявлений факт порушення податкового обліку, а саме завищена сума від`ємного значення ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за квітень 2025 року на суму 18086 грн і завищена сума від`ємного значення ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника, на суму 60538 грн.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про що свідчить довідка про вручення судової повістки у формі смс-повідомлення. Разом з тим, її захисник проти здійснення судового розгляду справи за відсутності її підзахисної не заперечувала, зауважила, що відомості, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, її підзахисна не оспорює.

Заслухавши думку захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.

Згідно зі статтею 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КпАП) завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 280 КпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд враховує, що частиною другою статті 251 КпАП регламентовано, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З протоколу про адміністративне правопорушення випливає, що під час проведення документальної позапланової виїзної перевірки щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість ТОВ «КПФ Торгтехніка» виявлений факт порушення податкового обліку, а саме завищена сума від`ємного значення ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за квітень 2025 року на суму 18086 грн і завищена сума від`ємного значення ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника, на суму 60538 грн.

На підтвердження обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, суду надана копія акту документальної позапланової виїзної перевірки щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість ТОВ «КПФ Торгтехніка» (далі Акт). Відомості, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, узгоджуються з наданою суду копією Акта і не були оспорені захисником особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Зі змісту частини першої статті 163-1 КпАП випливає, що відповідальність настає у разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

У постановах Верховного Суду (далі ВС) від 11.04.2018 (справа № 804/401/17) та від 11.12.2018 (справа № 242/924/17), зазначив, що триваюче правопорушення це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану, за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконання обов`язку відповідним суб`єктом або припинення дії відповідної норми закону.

Вище суд зазначив, що у протоколі про адміністративне правопорушення наявне посилання на виявлення факту порушення ведення податкового обліку, що призвело до завищення суми від`ємного значення ПДВ та завищення суми від`ємного значення ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника. Ці діяння згідно з Актом мали місце протягом січня-березня 2025 року. Разом з тим, ці значення були включені до декларації з ПДВ за квітень 2025 року.

Зі змісту Акта випливає, що ОСОБА_2 є керівником ТОВ «КПФ Торгтехніка», яке допустило порушення податкового законодавства.

Саме тому суд вважає, що в судовому засіданні підтверджені зазначені вище обставини, а тому діяння ОСОБА_1 за цим фактом охоплюється складом правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КпАП, за ознаками порушення керівниками підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Відповідно до частини другої статті 38 КпАП у разі якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Згадані порушення, як суд зазначив вище, були виявлені за результатами проведеної перевірка, яка оформлена Актом, тобто 26.06.2025. Порушення податкового обліку було допущене в період з січня по березень 2025 року, однак відомості щодо від`ємного значення ПДВ були включені до декларації з ПДВ за квітень 2025 року. Саме тому на час вирішення справи судом строк притягнення до адміністративної відповідальності не сплинув і на ОСОБА_1 має бути накладене відповіде адміністративне стягнення.

Вирішуючи питання щодо виду та міри адміністративного стягнення, необхідного і достатнього для виправлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд враховує, що згідно з наданими матеріалами ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувалась, обставини, які б пом`якшували або обтяжували відповідальність останньої, судом не встановлені. Тому суд вважає за доцільне накласти на неї адміністративне стягнення, передбачене санкцією закону про адміністративну відповідальність у виді штрафу.

Згідно зі статтею 40-1 КпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено стягнення, справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 163-1, 283, 284 КпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення у виді штрафу в розмірі 5 (п`яти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: