Харківський районний суд Харківської області
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2025 року с. Покотилівка Харківської області

Справа № 635/13584/24

Провадження № 3/635/548/2025

Суддя Харківського районного суду Харківської області Бондаренко І.Е, розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ,що мешкає за адресою: АДРЕСА_1

УСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 2036/20-40-07-30 від 25.11.2024 року щодо адміністративного правопорушника ч. 1 статті 163-1 КУпАП щодо ОСОБА_2 .

У протоколі мається лише підпис особи, яка склала протокол, ані підпису особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ані підписів свідків, протокол не містить.

Під час підготовки справи до розгляду суд встановив обставини, які свідчать про неналежність справи до юрисдикції Харківського районного суду Харківської області.

Склад адміністративного правопорушення згідно з протоколом: « вчинив порушення вимог п. 198.5, ст.. 198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 із змінами та доповненнями, оскільки цим занижено податкове зобов`язання ПДВ за серпень 2024 на загальну суму1 671 91, 00 грн., що призвело да завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту, наступного (звітного) податкового періоду ( р. 21 декларації) з ПДВв сумі 1 671 931, 00 грн.»

В якості доказу надана копія акту перевірки ДПІ від 30.10.2024 також не підписаний собою, яка притягається до адміністративної відповідальності,

Вказаного у формулюванні недостатньо для притягнення до відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

У матеріалах справи відсутні пояснення порушника, докази належного повідомлення, інші допустимі й належні докази складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 163-1 КУпАП, відповідальність настає за порушення порядку ведення податкового обліку, нарахування та сплати податків, якщо такі порушення містять ознаки адміністративного проступку.

Разом з тим, з опису обставин та доказів, наданих до справи, вбачається, що дії ОСОБА_3 пов`язані з податковим спором зокрема, з питанням заниження податкового зобов`язання, що врегульовується Податковим кодексом України.

Згідно зі ст. 123.1 ПК України, у разі виявлення факту умисного заниження податкового зобов`язання контролюючий орган має право застосувати фінансову санкцію у вигляді штрафу, що не є адміністративною відповідальністю в розумінні КУпАП. Механізм реалізації передбачений ст. 58 ПКУ шляхом винесення податкового повідомлення-рішення, яке може бути оскаржене в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином:протокол складено неналежним органом, що суперечить вимогам ст. 255 КУпАП; оформлення протоколу порушує вимоги ст. 256 КУпАП відсутні підписи особи, свідків, відсутнє повідомлення особи про свої права; фактичні обставини справи не містять ознак адміністративного правопорушення, а свідчать про податкове правопорушення, що розглядається в іншому порядку.

Крім того, будь-яке втручання держави у майнову сферу особи має бути законним, пропорційним і заснованим на дотриманні процедур, згідно зі ст. 1 Протоколу №1 до ЄКПЛ. Відсутність належної процедури, як у цій справі, є підставою для відмови у втручанні в майнову сферу особи.

Державна податкова служба повинна була діяти у порядку, встановленому Податковим кодексом України, а саме: Провести перевірку; Скласти акт перевірки (зі змістом, поясненнями платника, підписами);Видати податкове повідомлення-рішення (ППР) про донарахування та штраф (на підставі ст. 123 ПКУ) Але не направляти протокол до суду про адміністративне правопорушення, якщо немає елементів, які свідчать про правопорушення в розумінні КУпАП.

У разі незгоди особа має право оскаржити ППР в ДПС або в суді.

Суд звертає увагу, що матеріали справи свідчать про неодноразові порушення вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення, допущені посадовими особами органу Державної податкової служби, які складали протокол. Зокрема:

протокол складено неналежним суб`єктом, оскільки відповідно до ст. 255 КУпАП, посадові особи ДПС не мають права складати протоколи за ст. 163-1 КУпАП у частині, що стосується податкового обліку ПДВ;

протокол не містить підпису особи, яка притягується до відповідальності, що є істотним порушенням ст. 256 КУпАП;

не додано належних і допустимих доказів на підтвердження складу адміністративного правопорушення;

описані у протоколі дії фактично стосуються податкового правопорушення, передбаченого ст. 123 Податкового кодексу України, що не належить до адміністративної юрисдикції судів загальної юрисдикції.

Суд вважає, що в сукупності ці обставини можуть свідчити про свідоме використання механізмів адміністративного провадження не за призначенням, а з метою тиску на платника податків. Така практика створює корупційні ризики, зокрема, щодо можливого вимагання або стимулювання до неофіційного «врегулювання» питання поза межами правових процедур, передбачених Податковим кодексом України.

Відповідно до правових позицій, викладених у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Sergey Zolotukhin v. Russia" (2009) та "Gasus Dosier-und Fordertechnik GmbH v. Netherlands" (1995), будь-яке втручання держави у сферу прав особи (зокрема, через накладення штрафів) повинно здійснюватися з дотриманням правової визначеності, пропорційності та процедурної законності.

У справі ОСОБА_4 ці принципи порушені, а спроба залучити особу до адміністративної відповідальності за статтею, що не охоплює відповідний тип правопорушення, може розцінюватися як прояв зловживання владою, що потенційно підпадає під ознаки корупційного адміністративного правопорушення або злочину, передбаченого статтею 364 Кримінального кодексу України (зловживання владою або службовим становищем).

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 276, 278, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, стосовно ОСОБА_3 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя І.Е.Бондаренко