Справа № 646/1431/25
Провадження № 3/646/674/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2025 м. Харків

Суддя Основ`янського районного суду міста Харкова Барабанова В.В., розглянувши клопотання про зупинення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП,

встановив:

У провадженні Основ`янського районного суду міста Харкова перебуває адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

24.03.2025 на адресу суду надійшло клопотання в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності про зупинення провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП до моменту звільнення його з військової служби.

В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що на даний час ОСОБА_1 перебуває на військовій службі в в/ч НОМЕР_1 від 11.05.2024, що підтверджується Довідкою командира військової частини НОМЕР_1 від 18.07.2024.

В силу того, що він перебуває на військовій службі та виконує конституційний обов`язок з захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, то він позбавлений можливості приймати участь в розгляді справи.

Вважає, що справу про притягнення його до адміністративної відповідальності неможливо розглянути за його відсутності з метою не порушення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Апеляційний суд неодноразово звертав увагу на недосконалість КУпАП, який було введено в дію Постановою Верховної Ради Української РСР №8074-10 від 07.12.1984 та вказував на необхідність здійсненні правосуддя, виходячи з загальних принципів здійснення судочинства, з метою забезпечення справедливої процедури і юридичної визначеності - постанова Івано-Франківського апеляційного суду від 03 листопада 2023 року по справі №346/4349/23.

Нормами КУпАП не врегульовано питання належності та допустимості при визнанні відомостей доказами у справах про адміністративні правопорушення. У разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Оскільки інші кодекси України, зокрема, Кримінальний процесуальний кодекс України, містить відповідні правові норми, тому при розгляді даного питання підлягає застосуванню аналогія закону.

Європейський суд з прав людини у рішенні "Шмауцер (Schmautzer) проти Австрії" від 23.10.1995 зазначив, що дорожньо-транспортні правопорушення, за які може бути накладення у виді штрафу чи обмеження у користуванні водійськими правами, підпадають під визначення "кримінального обвинувачення". Позбавлення права управління транспортним засобом також розглядається Європейським судом кримінально-правовою санкцією, оскільки "право керувати автомобілем є дуже корисним в щоденному житті і здійсненні діяльності" (рішення Європейського суду з прав людини "Маліге проти Франції" від 23 вересня 1998 року). Європейським судом з прав людини у багаточисельних рішеннях висловлена правова позиція щодо розгляду національними судами справ про адміністративні правопорушення. Так у рішенні суду "Енгель та інші проти Нідерландів" були визначені критерії, за наявності одного із них будь-яке правопорушення повинне розцінюватись як кримінальне і розглядатись за процедурою, визначеною національним законодавством для кримінальних правопорушень. Такими критеріями є: "критерій національного права", який визначає те, що будь-яке протиправне діяння є злочином, якщо воно передбачене як злочин відповідним національним законодавством; "критерій кола адресатів", відповідно до якого правопорушення повинне розглядатись як кримінальне, якщо відповідальність за нього поширюється на невизначене коло осіб; "критерій мети та тяжкості наслідків" за змістом якого вчинене правопорушення розглядається за природою кримінального злочину якщо санкція за його вчинення є достатньо суворою і передбачає елемент покарання. Зазначені положення знайшли в подальшому своє відображення у чисельних рішеннях ЄСПЛ, зокрема: "Лутц проти Німеччини", "Карелін проти Російської Федерації", "Гурепка проти України", "Лучанінова проти України" та інших.

Наведене робить можливим застосування за аналогією норм закону України про кримінальну відповідальність при вирішенні питань, які напряму не врегульовані Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 335 КПК України у разі, якщо обвинувачений ухилився від явки до суду або захворів на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні, або був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку, видужання або звільнення з військової служби і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб.

У зв`язку з чим, просив провадження у даній справі про адміністративне правопорушення відносно нього за ч.1 ст. 130 КУпАП зупинити до моменту звільнення з військової служби. Розгляд даного клопотання здійснити без його участі.

Суддя, ознайомившись із поданим клопотанням та матеріалами справи, дійшов до переконання, що клопотання про зупинення провадження не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Положеннями ч. 2 ст. 246 КУпАП встановлено, що порядок провадження у справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Нормами КУпАП не врегульований порядок зупинення провадження у справах про адміністративні правопорушення за виключенням зупинення строків розгляду адміністративних справ про адміністративні правопорушення, які пов`язані з корупцією, якщо особа, щодо якої складений протокол про таке правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з`явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо).

Частиною 1 статті 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд вважає необхідним зазначити, що нормами КУпАП встановлені строки розгляду справ про адміністративне правопорушення та строки накладення адміністративного стягнення на особу, у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення.

Так ч. 1 ст. 277 КУпАП встановлено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Розгляд справи у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів, спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, у дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (стаття 23 КУпАП України). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, звертаючись до суду з відповідним клопотанням, просила застосувати у даному випадку аналогію закону та застосувати положення ст. 335 КПК України.

Положеннями ч. 1 ст. 335 КПК України передбачено, що у разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду або захворів на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні, або був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку, видужання або звільнення з військової служби і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору.

У той же час положення ст. 268 КУпАП не передбачають імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 130 КУпАП, за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, за умови її повідомлення про час та дату розгляду справи належним чином.

Разом з тим, відповідно до норм КПК, участь обвинуваченого у розгляді кримінального провадження є обов`язковою.

На відміну від провадження у справі про адміністративне правопорушення, де визначено, що участь особи є обов`язковою тільки при розгляді справ про адміністративні правопорушення, що передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187. Стаття 130 КУпАП до цього переліку не входить.

Слід також зауважити, що строки притягнення до кримінальної відповідальності є більш тривалими, ніж строки накладення адміністративного стягнення та порядок їх обчислення є різним.

Крім того, відповідно до положень КУпАП сплив строку притягнення особи до адміністративної відповідальності навіть за наявності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є безумовною підставою для закриття провадження у справі.

Суддя враховує, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією РФ проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який в подальшому був неодноразово продовжений та діє на теперішній час.

Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» № 2201-IX від 14.04.2022, який набрав законної сили 01.05.2022 законодавцем були внесені зміни у чинний Кримінальний процесуальний кодекс України щодо зупинення кримінального провадження: ч. 1 ст. 335 КПК України викладено в такій редакції: у разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду або захворів на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні, або був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку, видужання або звільнення з військової служби і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору.

У КУпАП такі зміни цим законом внесені не були. Вказане свідчить про те, що законодавець мав на меті врегулювати виключно питання щодо зупинення кримінального провадження в умовах воєнного стану.

Зокрема, це обумовлено тим, що статус обвинуваченого відрізняється від статусу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З долученої до матеріалів справи довідки командира військової частини НОМЕР_1 від 18.07.2024 убачається, що молодший сержант ОСОБА_1 перебуває на військовій службі у в/ч НОМЕР_1 від 11.05.2024.

Разом з тим суддя враховує, що у цій справі законні інтереси ОСОБА_1 представляє адвокат Андрій Ткачук, який, діючи в його інтересах, має всі можливості надавати суду пояснення, подавати клопотання та докази у даній справі.

Суд наголошує, що відповідно до ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом.

Зважаючи на відсутність процесуально-визначених КУпАП підстав для зупинення провадження у справі, одночасно враховуючи, що введення воєнного стану не впливає на процес здійснення судочинства, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні клопотання захисника про зупинення провадження у даній справі.

Керуючись ст.ст. 38, 268, 277, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП відмовити.

Постанова оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: В.В. Барабанова