Справа №516/235/25
Провадження №3/516/52/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 рокум.Теплодар

Суддя Теплодарського міського суду Одеської області Под`ячева І.Д., розглянувши матеріали, які надійшли від Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працює менеджером з логистики ТОВ «Блумі», яка проживає в АДРЕСА_1

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.184 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу 21 травня 2025 року о 13:30 в м. Теплодар по вул. Комунальна, 6, ОСОБА_1 згідно статті 150 СК України неналежним чином виконувала батьківські обов`язки по вихованню сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП, а саме висловлювався нецензурною лайкою в міському будинку культури, чим порушив громадський спокій та порядок.

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про розгляд справи за її відсутності, при цьому зазначила, що вину не визнає, оскільки виконувала та виконує всі обов`язки щодо своєї дитини. При цьому окремо зазначила, що 21 травня 2025 року в будинку культури відбувалась вистава, на якій знаходився її син в компанії друзів. Після закінчення вистави, він з друзями покидав приміщення будинку культури та вони спілкувались між собою. В компанії підлітків, на жаль, була вживана нецензурна лайка. Проте, ОСОБА_1 зазначила, що це була компанія дітей підлітків, які спілкувались між собою, без прояву агресії, будь-яких скарг від інших осіб, що були присутні на виставі, діти не отримали. Нажаль, діти спілкуючись в компанії, вжили нецензурну лайку, разом з цим ОСОБА_2 не порушував громадський порядок, тобто не вчиняв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. Разом з цим, директорка будинку культури ОСОБА_3 не зробила будь-яких зауважень дітям, не повідомила батьків про таке спілкування дітей, замість цього побила ОСОБА_2 , що було зафіксовано камерою зовнішнього спостереження. За наслідками побиття ОСОБА_3 , ОСОБА_2 отримав легкі тілесні ушкодження, що підтвердилось експертним висновком та вироком Теплодарського міського суду Одеської області від 23 червня 2025р, яким ОСОБА_3 було визнано винною за ч. 1 ст. 125 КК України, а потерпілим у цій справі був ОСОБА_2 .

На підставі викладеного ОСОБА_1 просила закрити адміністративне провадження, оскільки відсутній склад правопорушення.

Ознайомившись із поясненнями правопорушника, дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності відсутній склад адмінправопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В наданих до суду матеріалах адміністративного провадження міститься протокол про адміністративне правопорушення, пояснення осіб. Інших доказів до суду не надано.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ч. 3 ст. 184 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.

При цьому у фабулі ч. 3 ст. 184 КУпАП відсутні будь-які посилання на неналежне виконання батьками передбачених законодавством обов`язків по вихованню дитини.

В протоколі про притягнення особи до відповідальності зазначено, що ОСОБА_1 не виконує неналежним чином передбачені законодавством обов`язки по вихованню свого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , при цьому до протоколу не надано жодного документу в підтвердження того, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 та, що йому виповнилось 14 років.

В протоколі зазначено, що ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП, а саме висловлювався нецензурною лайкою у міському будинку культури чим порушив громадський спокій та порядок.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що призвели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Однак, як вбачається з пояснень свідків події, нецензурна лайка неповнолітнього ОСОБА_2 була вимовлена останнім під час спілкування із друзями та не була направлена на інших громадян або на ОСОБА_3 ..

Так, згідно пояснень відібраних у свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , вони спілкувались між собою та з ОСОБА_2 , та дійсно в їх спілкуванні була вимовлена нецензурна лайка, однак ні вони, ні ОСОБА_2 , нікого не ображав, а директор ОСОБА_3 зробивши зауваження почала тягати ОСОБА_2 за вухо, дала ляпасу по обличчю, тягала його за волосся, била по голові.

Інших доказів, крім пояснень перерахованих свідків та правопорушника матеріали справи не містять.

Таким чином, матеріалами адміністративної справи не доведено вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки в діях ОСОБА_2 відсутній склад такого правопорушення.

Згідно вироку Теплодарського міського суду Одеської області від 23 червня 2025 року ОСОБА_3 21 травня 2025 року умисно з метою спричинення тілесних ушкоджень невизначеного ступеню тяжкості, тримаючи за одяг, штовхала неповнолітнього ОСОБА_2 об стіну нанесла правою рукою удар йому в область обличчя, чим спричинила потерпілому ОСОБА_2 легкі тілесні ушкодження.

Таким чином, суд за результатом розгляду матеріалів адміністративної справи приходить до висновку, що відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 3 ст. 184 КУпАП в діях ОСОБА_1 , оскільки відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП в діях ОСОБА_2 , а тому відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з вищевикладеного, керуючись ст.ст. 9, 10, 24, 33, 35, 173, 184, п.1 ст. 247, 251, 268, 283, 284 КУпАП,

ухвалив :

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 184 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, тобто на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Под`ячева І. Д.