Справа № 635/1075/25
Провадження № 3/635/1041/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2025 року сел. Покотилівка Харківської області

Суддя Харківського районного суду Харківської області, розглянувши матеріали справи, які надійшли від Відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

До Харківського районного суду для розгляду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 031181 від 25.01. 2025 за ч. 1 статті 173-2 КУпАП.

Склад адміністративного правопорушення визначений : «25.01.2025 о 10:00 год. гр.. ОСОБА_2 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння в будинку за місцем мешкання вчинив домашнє насильство психічного характеру відносно матері гр.. ОСОБА_3 , образив нецензурною лайкою внаслідок чого могло бути завдано шкоди психічному здоров`ю потерпілої, чим порушив п. 14 ст. 1 Закону «Про запобігання та протидію домашньому насильству», що сталося за адресою АДРЕСА_1 , чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-3 КУпАП».

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

Згідно з ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності була сповіщена про час і місце розгляду її справи, в судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила.

За цих обставин суд розглянув справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та ухвалив рішення на підставі доказів, зібраних особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення та доданих до протоколу.

У відповідності до статті 268 КУпАП суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує низку питань, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

При підготовці розгляду справи про адміністративне правопорушення згідно із статтею 278 КУпАП суд встановив, що описана в протоколі подія не підпадає під склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно з положеннями ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відповідальність особи наступає у випадку вчинення дій пов`язаних з домашнім насильством.

Аналізуючи протокол про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку, що протокол складений неправильно.

Суд бачить свій обов`язок у тому, щоб розтлумачити поняття «психічне здоров`я». За даними Всесвітньої організації охорони здоров`я (ВООЗ), психічне здоров`я включає «суб`єктивне благополуччя, стан благополуччя, в якому людина реалізує свої здібності, самореалізацію, автономію, компетенцію, взаємовідносини між поколіннями та самореалізацію інтелектуального та емоційного потенціалу та інше. Благополуччя особистості охоплюється реалізацією її здібностей, подоланням нормальних життєвих напружень, можливостями протистояти звичайним життєвим стресам, продуктивно працювати і робити внесок в свою громаду.

.Психічне здоров`я - це не просто відсутність психічних розладів це якість життя, емоційна рівновага і здатність адаптуватися до змін. Відтак, шкодою психічному здоров`ю має вважатися негативний вплив на її здібності, можливість протистояти стресам, продуктивно працювати.

Образи це словесні дії або висловлювання, які мають на меті принизити, вразити або знецінити іншу людину. Це форма психологічного насильства, яка може глибоко травмувати.

Навіть одноразовий випадок психологічного насильства може мати серйозні наслідки, особливо якщо це:погроза фізичної розправи або самогубства; грубе приниження або образа при сторонніх; сильне залякування, контроль, шантаж; емоційна маніпуляція, яка спричинила паніку, сором або втрату самооцінки,

Водночас, Мета домашнього насильства це отримання влади, контролю та домінування над іншою людиною в родині або близьких стосунках. .Домашнє насильство це не про втрату контролю, як іноді здається (наприклад, у гніві), а навпаки про навмисне використання сили, страху чи приниження, щоб підкорити собі іншу людину.

У конфлікті двоє рівних шукають рішення. У домашньому насильстві один пригнічує, інший виживає.. Домашнє насильство це системна поведінка, яка має на меті зламати волю і підкорити.

Основні цілі, які переслідує кривдник:Контроль над думками та поведінкою нав`язати своє бачення, змусити робити так, як "йому або їй й треба"; Утримання фінансової або емоційної залежності щоб жертва не змогла втекти, самостійно жити або протистояти; придушення опору або незалежності щоб людина не мала голосу, не висловлювала незгоди; Психологічне самоствердження кривдника "піднятися" за рахунок приниження іншого (особливо, коли сам має комплекси); Маніпуляція через страх, сором або провину тримати людину в емоційному полоні.

Без наявності хоча б одного із названих цілей домашнього насильства немає, а є банальна сварка.

Особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не з`ясовувала, як вплинула нецензурна лайка на суб`єктивне психічне благополуччя особи та чи підпадала вона під перелічені ознаки.

Суд розуміє, що протокол складений особою, яка не має достатнього рівня компетенції для усвідомлення не пересічності ситуації, пов`язаної із домашнім насильством та підготовкою матеріалу на необхідному для прийняття обґрунтованого рішення рівні. Але, водночас, суд не може оминути увагою ту обставину, що поліціантами не виконані елементарні дії, необхідні для збору доказів. Зокрема, із пояснень потерпілої навіть неможливо встановити чи була адресована лайка їй, з якою метою вчинена та як вона на неї вплинула.

Суд зазначає, що застосування нецензурної лайки не є доказом домашнього насильства.Нецензурна лайка це вульгарні, образливі або грубі слова та вислови, які вважаються неприйнятними в офіційній, публічній або культурній комунікації. У розмовному мовленні це зазвичай матюки, грубі слова сексуального, фізіологічного чи агресивного характеру.

В українській, як і в багатьох інших мовах, нецензурна лайка часто використовується для вираження сильних емоцій (злості, роздратування, радості тощо), але при цьому вважається недоречною в багатьох ситуаціях наприклад, у школах, на телебаченні, в офіційних виступах, діловому листуванні тощо.

Причина, чому нецензурна лайка вважається неприйнятною, пов`язана не з самими словами, а з тим, яке значення вони несуть у суспільстві та який емоційний ефект викликають. Контекст має у цьому сенсі вирішальне значення. Те, що "можна" сказати на кухні з друзями, буде неприйнятним на роботі, в університеті, у суді.

Нецензурну лайку вживають люди з різних верств населення, але як, коли і чому вони це роблять сильно залежить від контексту. Однією із причин вживання лайки є низький рівень самоконтролю або культури. У деяких випадках постійна лайка в мові ознака слабкої мовної гнучкості або звички. Якщо людина не вміє по-іншому виражати емоції чи думки, вона може зловживати лайкою. Більш того, вона може бути частиною буденної мови або навіть мовою колективу або родини, способом розрядки або вираження емоцій.

Лайка часто використовується для психологічного тиску, знецінення, домінування. Це викликає у слухача стрес, напругу, бажання оборонятись, тому таке спілкування вважається токсичним або неконструктивним.

Нецензурна лайка може бути формою домашнього насильства, якщо вона використовується систематично для приниження, контролю чи залякування.

Висновок: Разова лайка під емоціями це не завжди насильство, але систематична, зневажлива, принизлива лайка в сім`ї це психологічне насильство.

Загалом, особою, яка склала протокол не зроблено нічого для з`ясування чи є лайка у сім`ї систематичною, чи вживають її всі члени родини, чи використовується вона х метою тиску, знецінення домінування.

Суд тлумачить дії особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, як формальні , та як такі, що нездатні забезпечити уникнення від домашнього насильства у разі такої необхідності. З цього приводу суд зазначає, що такі недолугі дії поліціантів лише заохочують осіб до вчинення домашнього насильства у майбутньому.

За відсутності таких доказів, суд кваліфікує вчинення нецензурної лайки як прояв стану алкогольного сп`яніння та втрату контролю без мети зламати волю та підкорити, що мало наслідком спричинення дискомфорту, який не перейшов межі, характерної для завдання шкоди психічному здоров`ю.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Суд зазначає, що в даному випадку нема чого з`ясовувати та нема доказів, які б дали можливість з`ясувати дійсні обставини події.

30 серпня 2023 року Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи справу №208/712/19, зазначила, що орган Національної поліції на стадії досудового оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення фактично виконує функцію обвинувачення.

У даному випадку, особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення ухилилася від виконання функції обвинувачення. За наведених обставин у суду немає жодних підстав кваліфікувати дії ОСОБА_4 як домашнє насильство та притягати його до відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно з прецедентною практикою ЄСПЛ суд не може за власною ініціативою змінювати обвинувачення, яке міститься у протоколі про адміністративне правопорушення або розглядати докази таким чином, щоб тягар доведення своєї невинуватості був перекладений на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності. Такі дії однозначно кваліфікуються, як упередженість і перебирання на себе функції обвинувачення. Навіть, повернення адміністративного матеріалу до суду після «доопрацювання» та розгляд його, є нічим іншим, ніж повторне притягнення до адміністративної відповідальності за одне й теж правопорушення, що суперечить принципу верховенства права.

У відповідності до ст.. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст.. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення суд виносить постанову, в тому числі про закриття справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.. 247, 283,284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя І.Е.Бондаренко