Справа № 513/641/25
Провадження № 3/513/573/25
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2025 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Миргород В.С., розглянувши матеріали ВП № 1 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Туреччини, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , місце роботи не відоме, посвідчення водія № НОМЕР_1 видане 19 липня 2022 року-

за ст. 124 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

10 липня 2025 року з ВП № 1 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області до Саратського районного суду Одеської області після дооформлення надійшла вказана справа.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 324823 від 09 травня 2025 року, складеним інспектором СРПП ВП № 1 Білгород-Дністровського району Одеської області, капітаном поліції Куртовим Д.В., 09 травня 2025 року о 10 годині 20 хвилин по автодорозі М15 121 км + 840 м Білгород-Дністровського району Одеської області Йілдрім Махмут, керував автомобілем марки «DAF FT XF» державний номерний знак НОМЕР_2 , з причепом марки «TIRSAN MAKSIMA», державний номерний знак НОМЕР_3 , не врахував дорожньої обстановки, недотримався безпечної дистанції та скоїв зіткнення з автомобілем марки «ВАЗ 21033», державний номерний знак НОМЕР_4 , який рухався попереду в попутному напрямку. При ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження, чим порушив п. 13.1. Правил дорожнього руху України та допустив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП.

ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, за вказаною в протоколі адресою місця проживання поштову кореспонденцію неможливо направити, оскільки відомості занесені в протоколі некоректно. Отож, за значеними у матеріалах справи відомостями, повідомити ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, не можливо.

Будь-яких інших засобів зв`язку із ОСОБА_1 як особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або інформації щодо його місця проживання, перебування або роботи в матеріалах справи не міститься.

Отже, відсутність вказаних вище даних про фактичне місце проживання та/або перебування особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, унеможливлює повідомлення його у встановлений законом спосіб про час та місце судового засідання, відтак, суд позбавлений можливості застосування до нього приводу. Інші передбачені процесуальним законодавством заходи щодо встановлення місця проживання правопорушника та забезпечення належного виклику останнього в судове засідання у суду відсутні.

Згідно зі ст. 268 КУпАП справа розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до такого.

Відповідно до ст.7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнаються протиправні, винні (умисні або необережні) дії або бездіяльність, які посягають на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, а також встановлений порядок управління і які тягнуть за собою застосування адміністративно-правових санкцій.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Згідно зі ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За положеннями частини першої статті 270 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, подавати заяви; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Окрім того, у відповідності до положень п. 15 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 06 листопада 2015 року № 1376 (далі Інструкція від 06.11.2015 № 1376), до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Відповідно до ст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 324823 від 09 травня 2025 року, складений з істотним порушенням вимог ст. 256 КУпАП та не містить всіх даних, необхідних для розгляду справи.

Отож, згідно з вимог ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження.

Згідно ч. 1 ст. 274 КУпАП перекладач призначається органом (посадовою особою), в провадженні якого перебуває справа про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п. 12 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства Внутрішніх Справ України 06 листопада 2015 року № 1376, Протокол про адміністративне правопорушення підписується уповноваженою посадовою особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. За наявності свідків і потерпілих протокол про адміністративне правопорушення може бути підписано також цими особами. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення та пояснення по суті адміністративного правопорушення, які додаються до протоколу про адміністративне правопорушення, а також викласти мотиви своєї відмови підписати його.

У разі якщо особа, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, не володіє українською мовою, протокол про адміністративне правопорушення складається за участю перекладача.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право користуватись послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, в провадженні у справі про адміністративне правопорушення мають бути забезпечені права, передбачені ст. 268 КУпАП, в тому числі право користуватись юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця в галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи; виступати рідною мовою і користуватись послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження.

Разом з тим, працівниками поліції не було залучено перекладача при оформленні матеріалів про адміністративне правопорушення, а відеозапису з нагрудного відеореєстратора NC-V6B, на підтвердження того, що громадянин Туреччини ОСОБА_1 , володіє українською мовою та йому були зрозумілі права визначені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП.

Отож, суд має підстави вважати, що рівень знань особи ОСОБА_1 , відносно якої складено адміністративні матеріали за ст. 124 КУпАП, не встановлено працівниками поліції.

Попри це, інспектором СРПП ВП № 1 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області при складанні протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 324823 від 09 травня 2025 року не було залучено перекладача.

Суд не має можливості встановити, що ОСОБА_1 роз`яснено у встановленому законом порядку процесуальні права, в тому числі право мати захисника або перекладача, а підписи у протоколі про адміністративне правопорушення він ставив там, де вимагав поліцейський, не повною мірою розуміючи зміст викладеного у протоколі про притягнення його до адміністративної відповідальності обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення та можливі правові негативні наслідки для нього.

При цьому інспектори поліції не надали до суду доказів на підтвердження того, що ними було запропоновано зробити переклад протоколу з української мови на турецьку, а також щодо роз`яснення йому права звернутися за юридичною допомогою як особі, яка не володіє належним чином державною мовою та є іноземцем.

Викладене свідчить про те, що під час складання протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності відносно гр. Туреччини ОСОБА_1 було істотно порушено та обмежено його процесуальні права, не виконано вимог щодо залучення перекладача під час складення протоколу та не були належним чином роз`яснені його права та обов`язки, в тому числі, гарантоване право користуватись юридичною допомогою захисника та інші істотні права, що передбачені ст. 268 КУпАП.

Відповідно до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(підпункт «е» п. 3 ст. 6 Конвенції) та практики ЄСПЛ перекладач необхідний у кримінальному процесі, якщо особа не розуміє або не розмовляє мовою судочинства в обсязі, достатньому для розуміння перебігу судового процесу та участі в розв`язанні питання, яке для неї мало вирішальне значення, або особа за рівнем володіння мовою не здатна на ведення свого захисту та висувати на розгляд суду свою версію без допомоги перекладача.

Верховний суд в Постанові від 03 липня 2018 року (справа №176/407/17) зробив правовий висновок: Розуміння зазначених обставин охоплює виключно їх мовно-комунікативний аспект, але не стосується правового механізму здійснення захисту, оскільки перекладач надає комунікативну, а не правову допомогу, що є функцією захисника. Для констатації факту порушення права особи на захист через незабезпечення обвинуваченого послугами перекладача установлення зазначених обставин має бути «поза розумним сумнівом». При цьому чинниками для з`ясування розуміння особою зазначених обставин Конвенція та практика ЄСПЛ визначають: 1) тривалість проживання у державі ведення судочинства; 2) рівень освіти, час та місце її здобуття; мова навчання; 3) рід занять, спосіб життя та обсяг комунікації.

Європейський Суд з прав людини має сталу практику щодо розгляду справ із дотриманням права на допомогу перекладача, як однієї зі складових прав обвинуваченого на захист у контексті дотримання права на справедливий судовий розгляд, що зафіксовано у декількох рішеннях цього Суду, зокрема: «В контексті права на справедливий судовий розгляд, гарантованого ст.6-3, підпункт (е), означає, що обвинувачений, який не розуміє мови, що використовується, або не розмовляє на ній, має право на безоплатну допомогу перекладача для письмового або усного перекладу всіх документів чи заяв по порушеній проти нього справі, що необхідні йому для розуміння того, що відбувається, та гарантувати його права» (Справа «Шабельник проти України», рішення від 19 лютого 2009 року).

Таким чином, відсутність перекладача при складанні відносно гр. Туреччини ОСОБА_1 протоколу у справі про адміністративне правопорушення свідчить про порушення вимогст.268 КУпАП.

Із наявної в матеріалах справи копії документа на ім`я ОСОБА_2 , вбачається, що особа, відносно якої складено адміністративні матеріали є іноземцем.

Перекладу вище зазначеного документа працівниками поліції не надано, що позбавляє суд можливості належним чином встановити особу правопорушника та надати оцінку, викладеним у матеріалах справи обставинам.

Тобто, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що громадянин Туреччини ОСОБА_2 , розумів суть викладеного в протоколі про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 324823 від 09 травня 2025 року.

Відповідно до вимог ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визначається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо допускала їх настання.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За такого, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, а тому справа про адміністративне правопорушення відносно нього за ст. 124 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.247, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

На постанову суду може бути подана апеляційна скарга до Одеського апеляційного суду через Саратський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя В. С. Миргород