ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/777/25

Провадження № 3/293/330/2025

23 липня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглядаючи адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючого на посаді директора ТОВ "Вітакомс"

за ч.1 ст.163-1 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

09.07.2025 до Черняхівського районного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії №267 від 27.06.2025 відносно ОСОБА_1 за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення №267 від 27.06.2025 вбачається, що ОСОБА_1 , як директор ТОВ "ВІТАКОМС" вчинив правопорушення, а саме ведення податкового обліку з порушенням встановленого законного прядку, що призвело до відсутності права на отримання бюджетного відшкодування, яке заявлено декларації з ПДВ за квітень 2025 року в сумі 26120 грн., чим порушено пункт.200.1, пункт 200.4 «б» статті 200 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-УІ (зі змінами та доповненнями) та п.п.4 п.5 Розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21, зареєстрованого Міністерства юстиції України 29 січня 2016р. За №159/28289 (з урахуванням змін) та завищення суми від`ємного значення з ПДВ за квітень 2025 року на загальну суму 29141грн., чим порушено пункт 185, статті 185, пункт 186.3 статті 186, пункт 188.1 статті 188, підпункт 195.1.3 пункту 195.1 статті 195, пункт 200.1, пункт 200.4 «в» статті 200, пункт 201.1, пункт 201.10, статті 201 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (із змінами і доповненнями) підпункт 5 пункту 4 та підпункт 5 пункту 5 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на доданої вартості, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 N2, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за N159/28289 (зі змінами та доповненнями), та ч. 1 cт. 163-1 Кодексу України Про адміністративні правопорушення від 07.12.1984 року №8073-Х (із змінами та доповненнями), за що передбачена відповідальність ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання, не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, шляхом направлення судової повістки за адресою проживання, зазначеною в протоколі.

При цьому суд бере до уваги, що ОСОБА_1 достеменно знав про складення відносно його протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить його власноручний підпис у протоколі (а.с.2).

Вирішуючи питання про розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд керується ч.1 ст.268 КУпАП, яка вказує на те, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Така позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст.17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі "Пономарев проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», в силу вимог ч.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Отже, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, з урахуванням вищенаведеного, суд уважає за можливе здійснювати розгляд справи без участі ОСОБА_1 у зв`язку з чим розглядає справу у його відсутності на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП, суд дійшов такого висновку.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Диспозиція ст.163-1 КУпАП визначає адміністративним правопорушенням порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій порядку ведення податкового обліку, а санкція - застосування до вказаних осіб адміністративного стягнення у вигляді накладення штрафу.

За приписами ст. 61 та 62 Податкового кодексу України, органи доходів і зборів України реалізують функцію здійснення податкового контролю за правильністю нарахування, повнотою і своєчасністю сплати податків і зборів, шляхом проведення перевірок платників податків.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №267 від 27.06.2025 (а.с.4), актом про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Вітакомс" щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2025 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, від 26.06.2025 №14420/06-30-07-05/36976840» (а.с.5-17).

Вказані докази отримані з дотриманням встановленого законом порядку та передбаченими способами. У суду відсутні будь-які сумніви у їх достовірності та істинності.

За таких обставин, дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, як порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Суд неупереджено, всебічно та повно оцінивши всі докази по справі дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, є повністю доведеною.

Відповідно до вимог ст.23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують його відповідальність.

Згідно ст.34 КУпАП, обставиною, що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Відповідно до ст.35 КУпАП, обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно зі ст. 17 КУпАП України, у справі не встановлено.

Терміни притягнення до адміністративної відповідальності, встановлені ст. 38 КУпАП не збігли.

Враховуючи обставини справи, характер правопорушення, особу правопорушника, суд дійшов висновку про необхідність застосування до правопорушника адміністративного стягнення, передбаченого ч. 1 ст.163-1КУпАП, у виді штрафу, оскільки в даному випадку застосування адміністративного стягнення у виді штрафу буде достатньою та необхідною мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила адміністративні правопорушення, в дусі додержання законів України, а також забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень та повністю відповідатиме меті його застосування.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 40-1, ч.1 ст. 163-1, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

1.ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та накласти на його адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85,00 грн (вісімдесят п`ять гривень 00 копійок).

2. Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в дохід держави в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Роз`яснити особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Згідно ст. 308 КУпАП України, у порядку примусового виконання постанови, про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з моменту набрання нею законної сили.

Суддя Людмила ЛОСЬ