Провадження № 3/635/462/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2025 року сел. Покотилівка Харківської області

Суддя Харківського районного суду Харківської області, розглянувши матеріали справи, які надійшли від Відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

До Харківського районного суду для розгляду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 260389 від 28 жовтня 2024 за ч. 1 статті 173-2 КУпАП.

Склад адміністративного правопорушення визначений : « 28.10.2024 о 21 год.30 хв. за адресою: АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_2 відносно співмешканки ОСОБА_3 вчинив домашнє насильство фізичного та психологічного характеру, а саме: штовхався, бив, погрожував розправою, ображав нецензурною лайкою внаслідок чого могло бути завдано шкоди фізичному та психологічному здоров`ю постраждалої особи ОСОБА_3 , чим вчинив правопорушення, передбачене частиною 1 статті 173-2 КУпАП».

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

Згідно з ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності була сповіщена про час і місце розгляду її справи, в судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила.

За цих обставин суд розглянув справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та ухвалив рішення на підставі доказів, зібраних особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення та доданих до протоколу.

У відповідності до статті 268 КУпАП суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує низку питань, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

При підготовці розгляду справи про адміністративне правопорушення згідно із статтею 278 КУпАП суд встановив, що описана в протоколі подія на перший погляд містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно з положеннями ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відповідальність особи наступає у випадку вчинення дій пов`язаних з домашнім насильством.

Аналізуючи протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд приходить до висновку, що описана у ньому подія не співпадає із поясненням особи, яка була об`єктом правопорушення та нічим не підтверджується.

По-перше, суд не розуміє поняття «співмешканка» та чи належить вона до інших осіб, з якою винний перебуває (перебував) у сімейних або близьких відносинах, як це визначено у Кримінальному кодексі, або чи може вона визнаватися потерпілою відповідно до КУпАП, оскільки він взагалі не розкриває поняття «потерпіла».

Особа, яка склала протокол цього не з`ясовувала, а ОСОБА_3 в письмовому поясненні також не зазначила чи вважає вона ОСОБА_2 , особою з якою вона перебувала у сімейних відносинах без реєстрації. Суд зазначає, що ці обставини мали бути з`ясовані на стадії складення протоколу, оскільки від них залежить правова кваліфікація правопорушення.

В поясненні ОСОБА_3 зазначено, що ОСОБА_2 погрожував їй сокирою після чого вдарив кулаком в обличчя. У протоколі про адміністративне правопорушення ці обставини не зазначені, там просто згадується нецензурна лайка, поштовхи та удари.

Попри це, погроза сокирою кримінальне правопорушення, принаймні статті 126-1, 129 КК України це кримінальні правопорушення приватного обвинувачення.

Розмежування складів кримінальних та адміністративних правопорушень мало визначатися до складення протоколу про адміністративне правопорушення посадовою особою поліції.

Замість цього, особа яка склала протокол сама довільно перекрутила покази «потерпілої» без вагомої причини зменшивши рівень тяжкості дій, але все одно не зробивши нічого для збирання доказів. Зокрема, можливість завдання шкоди фізичному та психологічному здоров`ю має доводитися доказами, а не безпідставними висловлюваннями.

Суд бачить свій обов`язок у тому, щоб розтлумачити поняття «психічне здоров`я». За даними Всесвітньої організації охорони здоров`я (ВООЗ), психічне здоров`я включає «суб`єктивне благополуччя, стан благополуччя, в якому людина реалізує свої здібності, самореалізацію, автономію, компетенцію, взаємовідносини між поколіннями та самореалізацію інтелектуального та емоційного потенціалу та інше. Благополуччя особистості охоплюється реалізацією її здібностей, подоланням нормальних життєвих напружень, можливостями протистояти звичайним життєвим стресам, продуктивно працювати і робити внесок в свою громаду.

Відтак, шкодою психічному здоров`ю має вважатися негативний вплив на її здібності, можливість протистояти стресам, продуктивно працювати.

Особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не з`ясовувала, як вплинула нецензурна лайка на суб`єктивне психічне благополуччя особи.

У преамбулі Статуту Всесвітньої організації охорони здоров`я (ВООЗ) зазначено, що здоров`я це не лише відсутність хвороб або фізичних дефектів, а стан повного фізичного, психічного та соціального благополуччя.

Особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не з`ясовувала, як вплинула штовханина та биття на стан фізичного здоров`я, тобто на стан благополуччя, чи вийшла особа із цього стану та чи є причинний зв`язок між цими складовими.

Суд розуміє, що протокол складений особою, яка не має достатнього рівня компетенції для усвідомлення не пересічності ситуації, пов`язаної із домашнім насильством та підготовкою матеріалу на необхідному для прийняття обґрунтованого рішення рівні. Але, водночас, суд не може оминути увагою ту обставину, що поліціантами не виконані елементарні дії, необхідні для збору доказів. Зокрема, не виявлені свідки, не з`ясоване звичайне поводження членів «родини» одного з одним, не встановлений вплив шкідливих звичок на поведінку осіб. По суті, підставою для складення протоколу стала заява особи, нічим іншим не підтверджена, і суд не виключає можливості, що правопорушником може стати особа, з якою просто зводяться рахунки.

Суд наголошує, що при складенні протоколів при адміністративне правопорушення, передбачене ст.. 173-2 КУпАП слід розмежовувати шкоду психічному здоров`ю та спричинення дискомфорту.

Дискомфорт - це неприємне відчуття, яке може виникати внаслідок фізичного дискомфорту (наприклад, біль, свербіж) або емоційного незручності (наприклад, стрес, тривожність). Це стан, який може викликати в людини відчуття незручності, роздратування або неприємності та може бути наслідком дій інших людей. Необхідно пам`ятати що немає чіткої межі між загрозою шкоди психічному здоров`ю та відчуттям дискомфорту. В будь-якому разі

тривалість суперечки, брутальність лайки, рівень обґрунтованості погроз, мета цих дій мають бути доказами, які відрізняють домашнє насильство від дискомфорту.

За відсутності таких доказів, суд кваліфікує вчинення нецензурної лайки та завдання поштовхів, як спричинення дискомфорту, який не перейшов межі, характерної для завдання шкоди психічному здоров`ю або загрози такого завдання.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Суд зазначає, що в даному випадку нема чого з`ясовувати та нема доказів, які б дали можливість з`ясувати дійсні обставини події.

30 серпня 2023 року Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи справу №208/712/19, зазначила, що орган Національної поліції на стадії досудового оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення фактично виконує функцію обвинувачення.

У даному випадку, особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення ухилилася від виконання функції обвинувачення. За наведених обставин у суду немає жодних підстав кваліфікувати дії ОСОБА_2 як домашнє насильство та притягати його до відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно з прецедентною практикою ЄСПЛ суд не може за власною ініціативою змінювати обвинувачення, яке міститься у протоколі про адміністративне правопорушення або розглядати докази таким чином, щоб тягар доведення своєї невинуватості був перекладений на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності. Такі дії однозначно кваліфікуються, як упередженість і перебирання на себе функції обвинувачення. Навіть, повернення адміністративного матеріалу до суду після «доопрацювання» та розгляд його, є нічим іншим, ніж повторне притягнення до адміністративної відповідальності за одне й теж правопорушення, що суперечить принципу верховенства права.

У відповідності до ст.. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст.. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення суд виносить постанову, в тому числі про закриття справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.. 247, 283,284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя І.Е.Бондаренко