Провадження № 3/161/3372/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2025 року м.Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Антіпова Т.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, заміжня, має на утриманні одну неповнолітню дитину, працює головним бухгалтером ТОВ «Національна Сирна Компанія» яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Луцького міськрайонного суду Волинської області 27 травня 2025 року надійшли матеріали з Головного управління ДПС у Волинській області про притягнення до адміністративної відповідальності головного бухгалтера ТОВ «Національна Сирна Компанія» ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З протоколу про адміністративне правопорушення №370/03-20-07-03-04/43348931 від 15.05.2025 рокувбачається, що ОСОБА_1 допустила адміністративне правопорушення, визначене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а саме: ведення податкового обліку, а саме порушення вимог - п.48.1. ст.47 Податкового кодексу України 02.12.2010 р. №2755VI зі змінами та доповненнями, розділ 5 п.4.1 V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість» затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 28.0.12016 №21, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 року за №159/28289 не відображено в ряд 10.4. обсяг придбаних товарів/ послуг без податку на додану вартість.

Та п.44.6 cт.44 п.189.1cт. 189,п..198.5, cт.198 п.201.1, п.201.10 cт.201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755- VI (з змінами та доповненнями), що призвело до завишення суми від`ємного значення (рядок 19 Декларації) та завищення суми від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21) в декларації за березень 2025 року в сумі 297641 грн.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 - адвокат Богачук Я.О. заперечував винуватість своєї підзахисної та просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП. Додатково зазначив, що вказаний протокол складений з порушенням встановленого законодавством строку, окрім того в протоколі не зазначені дата і час вчинення правопорушення, відсутнє чітке та конкретне формулювання суті правопорушення, натомість є лише загальна фраза про порушення податкового обліку.

Заслухавши пояснення адвокат Богачук Я.О., дослідивши та проаналізувавши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до положень ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Частиною 1 ст. 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі (стаття 256 КУпАП).

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з вимог статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається із змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії №370/03-20-07-03-04/43348931 від 15.05.2025 «Дата, час і місце правопорушення» вказано: «при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Національна Сирна Компанія» ()… акт №13491/07- 03/43348931 від 15.05.2025. Проте дата складення акту не є моментом виявлення особи, яка вчинила правопорушення. Адже, як вбачається з пункту 2.1 акту, перевірка проводилася у період з 02.05.2025 по 08.05.2025. Отже, лише в цей проміжок часу (а не в дату складення акту перевірки, який був складений через 7 днів після завершення перевірки) могла бути виявлена особа, яка, на думку податкового

органу, вчинила правопорушення.

Суд звертає увагу, що дата, та час вчинення правопорушення в протоколі не вказані.

В графі «Дата, час і місце правопорушення» вказано: «при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Національна Сирна Компанія» ()… акт №13491/07- 03/43348931 від 15.05.20245. Однак дата складення акту ніяк не є

датою і часом вчинення правопорушення. Адже в акті перевірки на стор. 3 вказано, що період, який охоплювався перевіркою -це з листопада 2024 року по березень 2025 року. Відтак, будь-які дії, які інкриміновані для ОСОБА_1 , як порушення, могли бути вчинені лише в період, охоплений перевіркою, а не 15.05.2025.

За таких обставин, складений протокол не відповідає вимогам закону. Відсутність в протоколі інформації про те, коли було вчинено правопорушення, унеможливлює судом з`ясування того, чи не сплив визначений ст. 38 КУпАП строк притягнення особи до відповідальності.

Також судом встановлено, що з протоколу про адміністративне правопорушення неможливо зробити висновок про об`єктивну сторону правопорушення, в яких конкретно діях чи бездіяльності ОСОБА_1 вона проявилася. Фіскальним органом лише перелічено ряд норм без вказівки на суть порушення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Підставою притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Такі висновки містяться у постанові Верховного Суду від 08 липня 2020 року у справі № 463/1352/16-а.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям ЄСПЛ.

У своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Так, в рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України» ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Диспозиція ч. 1 ст. 163-1 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України. З диспозиції зазначеної статті випливає, що вона носить бланкетний характер і передбачає відповідальність за вчинення ряду окремих незаконних діянь, які врегульовані законодавством України.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Судом встановлено, що в матеріалах справи наявний лише фрагменти акту про результати документальної планової виїзної перевірки, на підставі якого і був складений протокол. Будь-яких інших даних про вчинення ОСОБА_1 правопорушення немає.

З огляду на встановлені під час розгляду обставини, за відсутності належних та допустимих доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, суд приходить висновку, що наявними у справі доказами не доведено наявність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. ч. 1 ст. 163-1КУпАП.

Враховуючи викладене, провадження у справі щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст.163-1 КУпАП, - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, шляхом подання апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Т.А. Антіпова