Провадження №3-зв/760/9/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М., за участю секретаря судового засідання Волошаненко Р.О., представника особи, що притягується до адміністративної відповідальності - адвоката Канікаєва Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Канікаєва Юрія Олеговича про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Усатової Ірини Анатоліївни від розгляду матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил, передбачене ст.473 МК України,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва Усатової І.А. перебуває справа №760/15128/25 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил, передбачене ст.473 МК України.

27 червня 2025 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Канікаєвим Ю.О. подано до суду заяву про відвід судді Усатової І.А. від розгляду матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил, передбачене ст.473 МК України.

В обґрунтування заяви про відвід зазначив, що суддею не було розглянуто його клопотання про участь у справі в режимі відеоконференції та про фіксування судового засідання за допомогою аудіо та відео технічних засобів, що свідчить про порушення справедливості розгляду справи. Тому суддя підлягає відводу від розгляду даної справи.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 червня 2025 вказану заяву про самовідвід передано судді Аксьоновій Н.М.

У судовому засіданні представник особи, що притягується до адміністративної відповідальності - адвокат Канікаєва Ю.О. просив задовольнити заяву про відвід та відвести суддю Усатову І.А. від розгляду матеріалів про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, покликаючись на те, що організація судового засідання не відповідає умовам воєнного часу, матеріали справи про адміністративне правопорушення не були відскановані та переведені в електронний варіант для дистанційного ознайомлення з ними, у зв`язку з чим адвокат змушений був їхати із одного міста в інше для ознайомлення із матеріалами справи. Крім того, суддя відмовила у фіксації судового засідання технічними засобами. Покликаючись на зазначене вважає обґрунтованими підстави для відводу судді від розгляду даної справи.

Інші особи, які беруть участь у справі у судове засідання не з`явились.

Вислухавши доводи представника особи, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, дослідивши надані суду письмові докази, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду заяви про відвід.

Між тим, згідно з ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950 року, кожна людина має право при визначенні її громадянських прав і обов`язків або будь-якого кримінального обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині справедливий розгляд її справи незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку про те, що в даному випадку правомірним і доцільним буде застосування аналогії процесуального закону про відвід судді за правилами, закріпленими в КПК України.

Так, відповідно до статті 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Європейський суд з прав людини зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Як встановлено в судовому засіданні, підставою для відводу судді Усатової І.А. є незгода сторони захисту з процесуальними діями судді під час проведення судових засідань, що свідчить про її упередженість.

Однак, судом не встановлено підстав, передбачених статтею 75 КПК, які б унеможливлювали розгляд справи вказаним суддею та викликали необхідність її відводу, як і інформації, яка б указувала на те, що суддя Усатова І.А. не є безсторонньою, адже особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При цьому, внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Сама ж по собі незгода з процесуальними діями чи рішеннями судді, у тому числі з діями організаційного характеру не є підставою його відводу.

В ухвалі від 03 липня 2019 року у справі №826/14033/17 Верховний Суд сформував позицію про те, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Також не установлено дій судді, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в неупередженості.

За таких обставин, заява представника ОСОБА_1 - адвоката Канікаєва Ю.О. про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Усатової І.А. від розгляду матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил, передбачене ст.473 МК України задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 76, 80-82 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Канікаєва Юрія Олеговича про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Усатової Ірини Анатоліївни від розгляду матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил, передбачене ст.473 МК України - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова