Справа № 308/168/25
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.07.2025 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І. С., розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Ужгороді питання про виправлення описки допущеної у постанові Закарпатського апеляційного суду від 17.07.2025 щодо ОСОБА_1 .

Цією постановою апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, а постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.01.2025 щодо нього, - без змін.

Під час виготовлення повного тексту прийнятого Закарпатським апеляційним судом рішення від 17.07.2025, зокрема у його вступній частині, допущено описку, а саме невірно зазначено дату винесення постанови, а саме: «21.07.2025» замість вірного «17.07.2025».

Діючим Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачена можливість вирішення питання про виправляти описки, допущені у судовому рішенні.

Таким чином в даному випадку, апеляційний суд вважає за необхідне застосувати аналогію закону і керується правовими нормами кримінального процесуального закону, які регламентують порядок виправлення описок у судовому рішенні.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необгрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунуті судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

-2-

Виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, постанову апеляційного суду, апеляційний суд приходить до висновку, що допущена описка є очевидною, враховуючи, що виправлення описки не тягне за собою зміну змісту постанови апеляційного суду по суті, не погіршує становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а тому така описка підлягає виправленню.

Керуючись ст. 283 КУпАП, ст. 379 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Виправити допущену описку та вважати правильною у вступній частині повного тексу постанови Закарпатського апеляційного суду від 21.07.2025 дату її винесення «17.07.2025».

Постанова апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя