Справа № 183/4252/25
№ 3/183/2348/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2025 року суддя Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області Крохмалюк І.П., за участі прокурора Серченко С., адвоката Радільчук Н.І.,

ОСОБА_1 , розглянувши матеріали у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 1726 КУпАП, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області, у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , депутата Новомосковської міської ради, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

ВСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №473 від 30.04.2025 року скоєно правопорушення за наступних обставин.

Відповідно до абз. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але скушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене собою, зазначеною у ч. 1 ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 65-1 Закону за вчинення корупційних або зв`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті вказаного Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової з. дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ч. З ст. 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», на депутатів місцевих рад поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

На підставі постанови Новомосковської міської територіальної виборчої комісії Новомосковського району Дніпропетровської області від 14.11.2020 № 90 та відповідно до рішення від 18.11.2020 № 2 першої сесії VIII скликання Новомосковської міської ради «Про підсумки виборів депутатів Новомосковської міської ради та визнання їх повноважень» вирішила взяти до відома інформацію про реєстрацію депутатів такої ради, серед яких є ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу обов`язків з проведення перевірок від 01.11.2024, протоколу повторного автоматизованого розподілу обов`язків з проведення перевірок від 19.11.2024 уповноваженими особами Національного агентства - головним спеціалістом четвертого відділу Управління зведення повних перевірок ОСОБА_2 , головним спеціалістом першого відділу Управління проведення повних перевірок ОСОБА_3 проведено повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2023 рік, унікальний ідентифікатор документа - 8с506а20-сІЗІЬ-4с60-аасІсІ-88сЗЗЬЗс12сі4Ь (далі декларація), поданої ОСОБА_1 , депутатом Новомосковської міської ради (далі - суб`єкт декларування), до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, 31.03.2024.

Згідно з обґрунтованим висновком Національного агентства з питань запобігання корупції щодо виявлення ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, за яке передбачено адміністративну відповідальність, встановлено, що суб`єкт декларування при поданні декларації зазначив такі недостовірні відомості:

1. У розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації.

Суб`єкт декларування не зазначив відомостей про земельну ділянку площею 379 м2, кадастровий номер :03:013:0104, цільове призначення: «Для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)», яка належить йому на праві власності на підставі договору дарування земельної ділянки від 10.11.2015, відомості про яку наявні в Державному земельному кадастрі, вартістю 89 353,04 гривні.

Під час перевірки встановлено, Ацо на вказаній ділянці розташований житловий будинок загальною площею 55,7 м2 за адресою: АДРЕСА_1 , який належить суб`єкту декларування на праві власності на підставі договору дарування житлового будинку від 10.11.2015, і зазначений суб`єктом декларування у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації.

Суб`єкт декларування пояснив, що не зазначив відомостей про земельну ділянку, на якій розташований житловий будинок, у зв`язку із юридичною неграмотністю.

Суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності на суму 89 353,04 гривні.

Таким чином, суб`єкт декларування у розділі 3 декларації зазначив відомості, які не відповідають дійсності на загальну суму 89 353,04 грн., чим не дотримав вимоги п. 2 ч. 1 ст. 46 Закону.

2. У розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації.

Суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності, обравши позначку «Відсутня інформація для декларування в цьому розділі».

Під час перевірки встановлено, що суб`єкт декларування не відобразив відомостей про отриманий ним дохід у вигляді процентів від АТ КБ «ПриватБанк» (), у розмірі 71,77 грн., що підтверджується відомостями банку.

Суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності на суму 71,77 гривні.

Таким чином, суб`єкт декларування у розділі 11 декларації зазначив відомості, які не відповідають дійсності на загальну суму 71,77 грн., чим не дотримав вимоги п. 7 ч. 1 ст. 46 Закону.

3. У розділі 12 «Грошові активи» декларації.

3.1. Суб`єкт декларування зазначив відомості про власні грошові активи, у вигляді готівкових коштів - у загальному розмірі 24 000 дол. США.

У розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2019 рік (перша подана суб`єктом декларування декларація) суб`єкт декларування зазначив відомості про власні грошові активи у вигляді готівкових коштів у загальному розмірі 20.000 дол. США.

Проте можливість набуття вказаних грошових активів викликає у Національного агентства обґрунтовані сумніви з огляду на таке. Слід прийняти до уваги те, що вік суб`єкта декларування дає змогу Національному агентству вважати, що у відомостях Державного реєстру фізичних осіб - платників податків (далі - ДРФО) відображені всі отримані ним офіційні доходи (суб`єкт декларування не надав пояснень з цього питання).

Відповідно до відомостей ДРФО за період з 2012 по 2019 роки дохід суб`єкта декларування (за вирахуванням сплачених податків) становив 117.002,81 гривні.

Крім того, за вказаний період суб`єктом декларування отриманий дохід у розмірі:

295 680,00 грн. - від відчуження легкового автомобіля марки BMW 530XD, 2006 р.в., VTN- код НОМЕР_2 .

Водночас суб`єкт декларування здійснив видатки:

225.000.00 грн. - на придбання у 2018 році квартири загальною площею 69,7 м2, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 ;

110.235.00 грн. - на придбання у 2019 році легкового автомобіля BMW 530XD, 2006 р.в., VTN-код НОМЕР_2 ;

139.457 грн. - розмір можливих понесених витрат суб`єкта декларування на загальножиттєві потреби (щомісячні витрати у розмірі 1 прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб, у відповідному періоді) (далі - загальножиттєві потреби).

Таким чином, за період з 2012 по 2019 роки, станом на 31.12.2019 суб`єкт декларування не міг заощадити грошові активи:

(117.002,81 + 295.680,00 225.000,00 110.235,00 139.457,00 = - 62.009,19).

Разом із тим, відповідно до відомостей ДРФО за період з 2020 по 2023 роки дохід суб`єкта декларування (за вирахуванням сплачених податків у розмірі 34 423,94 грн) становив 88.631,12 гривні.

Крім того, за вказаний період суб`єктом декларування отриманий дохід у розмірі:

246.100 грн. - від відчуження у 2020 році квартири загальною площею 69,7 м, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 .

Водночас суб`єкт декларування за період з 2020 по 2023 роки здійснив видатки розмірі:

116.641,00 грн. - на загальножиттєві потреби.

Таким чином, за період з 2020 по 2023 роки суб`єкт декларування станом на 1.12.2023 міг заощадити грошові кошти у національній валюті у розмірі 218.90,12 грн:

(88.631,12 + 246.100,00 116.641,00).

Разом із тим у декларації суб`єкт декларування зазначив відомості про власні грошові активи, у вигляді готівкових коштів у загальному розмірі 24.000 дол. США, що у гривневому еквіваленті за офіційним курсом НБУ станом на 31.12.2023 37,9824 грн за 1 дол. США) становить 911.577,60 гривні.

З огляду на зазначене суб`єкт декларування вказав у декларації відомості, які не відповідають дійсності на суму 693.487,48 грн (911.577,60 218.090,12).

Суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності на суму 693.487,48 гривні.

3.2. Суб`єкт декларування не зазначив відомостей про свої грошові активи, які розміщені на рахунках в АТ КБ «ПриватБанк» (), у загальному розмірі 127,54 грн, що підтверджується інформацією банку.

Суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності на суму 127,54 гривні.

Таким чином, суб`єкт декларування у розділі 12 декларації вказав відомості, які не відповідають дійсності на загальну суму 693.686,79 грн (п.п. 3.1,3.2), чим не дотримав вимоги п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону.

Отже, за результатами повної перевірки декларації щодо з`ясування достовірності задекларованих відомостей встановлено, що суб`єкт декларування при поданні декларації вказав відомості, що не відповідають дійсності на загальну суму 783.039,83 грн, чим не дотримав вимог п. п. 2, 7, 8 ч. 1 ст. 46 Закону.

Відповідно до Форми декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженої наказом Національного агентства від 23.07.2021 № 449/21, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 29.07.2021 за № 987/36609, до початку заповнення декларації суб`єкт декларування повинен підтвердити ознайомлення із Порядком, затвердженим цим самим наказом, шляхом

проставлення відповідної відмітки.

Після заповнення усіх необхідних розділів декларації суб`єкту декларування гадається можливість перевірити повноту та достовірність зазначеної ним інформації.

Перед підписанням декларації суб`єкт декларування підтверджує повноту та достовірність даних, вказаних у ній, ознайомлення з попередженням про настання відповідальності за подання недостовірних відомостей шляхом проставлення відповідної відмітки.

Згідно з ч. 4 ст. 45 Закону (в редакції, чинній на дату подання декларації) впродовж 30 днів після подання декларації суб`єкт декларування має право подати направлену декларацію.

Суб`єкт декларування при поданні декларації підтвердив достовірність вказаних відомостей, при цьому не скориставшись правом подати виправлену декларацію.

При вирішенні питання стосовно визначення неточних або недостовірних відомостей Національне агентство керується положеннями п. 2 розділу І Порядку та ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік».

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 31.03.2024 (на дату подання декларації) становив 3.028 гривень.

За результатами повної перевірки декларації щодо з`ясування достовірності задекларованих відомостей встановлено, що суб`єкт декларування при поданні декларації вказав відомості, що не відповідають дійсності на загальну суму 783.039,83 грн., розмір якої перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, що є недостовірними відомостями.

При визначенні наявності підстав для притягнення суб`єкта декларування до дисциплінарної, адміністративної чи кримінальної відповідальності стосовно майна або іншого об`єкта декларування, що має вартість, Національне агентство керується терміном «прожитковий мінімум для працездатної особи» у розмірі, який діяв станом на 31.03.2024 (на дату подання декларації).

За результатами повної перевірки декларації встановлено, що зазначені суб`єктом декларування у декларації відомості відрізняються від достовірних на загальну суму 783.039,83 грн, що становить розмір від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, що є ознаками правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 1726 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Відповідно до Форми декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яка затверджена наказом Національного агентства від 23.07.2021 № 449/21, на початку заповнення декларації суб`єкт декларування ознайомлюється з Правилами заповнення форми декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Про ознайомлення проставляється відповідна відмітка.

Після заповнення всіх розділів декларації суб`єкт декларування ознайомлюється з внесеними до неї відомостями та проставляє відповідну позначку про підтвердження правильності даних, після чого подає декларацію шляхом накладення електронного цифрового підпису.

Згідно з ч. 4 ст. 45 Закону (у редакції, яка діяла на дату подання декларації) впродовж 30 днів після подання декларації суб`єкт декларування має право подати виправлену декларацію.

Відповідно до абз. З ч. 4 ст. 45 Закону у разі самостійного виявлення суб`єктом декларування у декларації недостовірних відомостей після спливу терміну для подання виправленої декларації, передбаченого абз. 1 цієї частини, але до початку проведення Національним агентством повної перевірки цієї декларації, суб`єкт декларування може звернутися до Національного агентства з листом із поясненням причин, що призвели до внесення недостовірних відомостей та неподання виправленої декларації у зазначений термін, додавши підтвердні документи. Подані суб`єктом декларування таким чином відомості мають бути розглянуті Національним агентством під час повної перевірки цієї декларації.

Суб`єкт декларування при поданні декларації підтвердив достовірність вказаних відомостей, правом подати виправлену декларацію не скористався.

Листа з поясненням причин, що призвели до внесення недостовірних відомостей, не направив.

При вирішенні питання стосовно визначення неточних або недостовірних відомостей Національне агентство керується положеннями п. 2 розділу І Порядку та ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік».

За результатами повної перевірки декларації встановлено, що зазначені суб`єктом декларування у декларації відомості відрізняються від достовірних на загальну суму 783.039,83 грн, що становить розмір від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, що є ознаками правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 1726 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Таким чином, у діях суб`єкта декларування встановлено ознаки правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 1726 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 , будучи депутатом Новомосковської міської ради, згідно з п.п. «б» п. 1 ч. І ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом декларування, а також відповідно до примітки до статті 1726 КУпАП будучи суб`єктом правопорушення за цією статтею, у порушення вимог п. п. 2, 7, 8 ч. 1 ст. 46 кону України «Про запобігання корупції» подав завідомо недостовірні відомості у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, які відрізняються від достовірних суму 783.039,83 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, зв`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено частиною 4 статті 1726 КУпАП.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 31.03.2024, тобто день подання недостовірних відомостей у декларації за 2023 рік.

Суб`єктом правопорушення, передбаченого ст. 1726 КУпАП, може бути виключно особа, на яку у зв`язку з її посадою, поширюються вимоги Закону «Про запобігання корупції».

Місцем подання декларації та відповідно місцем вчинення вказаного правопорушення є місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

До адміністративної відповідальності протягом року ОСОБА_1 не притягувався.

Датою виявлення вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 4 статті 1726 КУпАП, є дата складання зазначеного протоколу.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 4 ст. 1726 КУпАП.

ОСОБА_4 вину в скоєні даного адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 1726 КУпАП визнав частково.

Адвокат Радільчук Н.І. в свою чергу надала письмове заперечення, відповідно до якого вважає, що справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , необхідно закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення без визнання вини особи, що притягується до адміністративної відповідальності. Мотивуючи свою позицію тим, що обґрунтовуючи даний протокол оперуповноважений УСР в дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України старший лейтенант поліції Полоз А., зазначає: У розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації. Зазначає, що Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта сформована та отримана ОСОБА_3 (Національне агентство з питань запобігання корупції) 19.11.2024 року.

У розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації. Вважає за необхідне звернути увагу, що відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 46 даного Закону України «Про запобігання корупції» визначено у разі відмови члена сім`ї суб`єкта декларування надати будь-які відомості чи їх частину для заповнення декларації суб`єкт декларування зобов`язаний зазначити про це в декларації, відобразивши всю відому йому інформацію про такого члена сім`ї, визначену пунктами 1-12 частини першої цієї статті.

У розділі 12 «Грошові активи» декларації. Так, відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції» відомості з інформаційно-телекомунікаційних і довідкових систем, реєстрів, банків даних, доступ до яких забезпечено Національним агентством, занесені до декларації, вважаються достовірними і не потребують додаткового підтвердження первинними документами з урахуванням вимог частини другої статті 19 Закону України «Про публічні електронні реєстри». Це положення не поширюється на випадки, якщо у визначеному законом порядку встановлено недостовірність відповідної інформації, включеної до такої інформаційно-телекомунікаційної і довідкової системи, реєстру, банку даних, а також на випадки, якщо законом або іншим актом законодавства, що регулює питання функціонування такої інформаційно-телекомунікаційної і довідкової системи, реєстру, банку даних, не передбачено офіційний статус інформації, внесеної до такої системи, реєстру, банку даних.

Аналіз декларації за 2019 рік НАЗК проведена перевірка доходів з 2012 по 2019 рік, поза межами строків притягнення до адміністративної відповідальності. Слід зазначити, що вся перевіряємо інформація стосовно подання декларації ОСОБА_1 за 2023 рік у розпорядженні НАЗК була у листопаді 2024 року.

Крім того, Порядком проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» за № 26/21 від 29.01.2021 визначений чітка процедура та механізм проведення перевірок суб`єктів декларування. П. VI визначено за результатами проведення повної перевірки, у тому числі повторної, уповноважена особа складає та підписує довідку про результати проведення повної перевірки декларації (далі - довідка) у двох примірниках, один з яких після погодження відповідно до пункту 3 цього розділу надсилається суб`єкту декларування…… після проходження процедури погодження довідка реєструється, після чого на ній проставляється відповідна дата реєстрації та присвоєний номер. Однак, слід звернути увагу, що довідка НАЗКА від 07.03.2025 не має дати реєстрації, та хоча довідка має номер, однак даний номер надрукований одночасно з формуванням довідки, а не після погодження її. В свою чергу, відповідно до «Порядку» дана довідка є підставою для складання обґрунтованого висновку.

Також, слід звернути увагу, що більшість доданих до протоколу матеріалів знаходяться у копіях, без належного засвідчення, що правил, встановлених Національним стандартом ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», який набув чинності з 1 вересня 2021 року. Цей документ затверджений наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 р. № 144 і викликають сумнів як матеріальної доказової бази до протоколу про адміністративні правопорушення , пов`язані з корупцією.

У протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією що моментом виявлення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 1726 КУпАП, що інкримінуються ОСОБА_1 є дата складання протоколу, а саме 30.04.2025.

Прокурор Серченко С. стосовно заперечень адвоката вважає, щодо твердження щодо відсутності дати реєстрації Довідки №165/25 спростовується тим, що під час ознайомлення з вказаною довідкою встановлено, що вона має всі необхідні реквізити, у тому числі місце складання м. Київ, дату складання та реєстрації 07.03.2025, дату погодження 07.03.2025 та реєстраційний №165/25.

Щодо твердження що більшість доданих до протоколу матеріалів знаходяться у копіях, без належного засвідчення, що правил, встановлених Національним стандартом ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації спростовується тим, що в матеріалах справи наявний CD-R диск з повним переліком матеріалів зібраних НАЗК під час повної перевірки декларації ОСОБА_1 за 2023 рік. Відповідно до рапорту оперуповноваженого 6-го відділу УСР в Дніпропетровській області ДСР НП України від 03.04.2025 матеріали перевірки НАЗК котрі знаходилися на диску було роздруковане та долучено до матеріалів справи.

Хоча ДСТУ?4163:2020 регламентує вимоги до оформлення внутрішньої документації організацій, в цивільному чи адміністративному судочинстві немає прямої вимоги саме цього стандарту для завірення доказів.

Разом з тим, наявність CD?R з вмістом перевірки НАЗК дозволяє підтвердити автентичність паперових копій як таких, що походять із оригінального електронного документа.

Диск із файлами НАЗК, долучений до матеріалів справи, юридично є оригіналом електронного доказу відповідно до практики Верховного Суду у справі №?751/6069/19 від 18 листопада 2021 року та №?554/5090/16?к від 10 січня 2023 року.

Згідно з чинним процесуальним законом і судовою практикою, паперові копії без завірення залишається допустимим доказом, доки при цьому збережено можливість доступу до оригіналу (диску).

Відсутність формального посвідчення копії за ДСТУ не порушує законодавства і не унеможливлює використання документів у якості доказу.

Стосовно моменту виявлення адміністративного правопорушення, що суттєво впливає на строки накладення адміністративного стягнення слід зазначити наступне.

Фактичним моментом виявлення правопорушень, передбачених у ст. 1726 КУпАП, слід вважати дату з`ясування всіх необхідних даних, необхідних для того, щоб установити всі необхідні ознаки складів правопорушень, передбачених у цій статті, що є підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення (лист Комітету ВР України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності від 11.09.2018 № 04-18/10-1584).

ВС у постанові по справі №815/5818/15 від 10.06.2019 зазначив, що рапорт та лист органів МВС не належить до документів, які фіксують об`єктивну та суб`єктивну сторону правопорушення та не є матеріалами правоохоронних органів, як підстава для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій. Разом з тим, протокол є основною і обов`язковою формою фіксації факту адміністративного правопорушення, який повинен відповідати вимогам, що висуваються до його процесуальної форми та змісту і регламентовані ст.ст. 254256 КУпАП.

Зазначене підтверджується твердженням викладеним у рішенні Дніпровського апеляційного суду у справі 87/378/24 від 01.05.2024 про те, що фактичним моментом виявлення правопорушень, пов`язаних з корупцією, слід вважати дату з`ясування всіх необхідних даних, необхідних для того, щоб встановити всі необхідні ознаки складів правопорушень, передбачених у вищевказаній нормі, що і є підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення. Фактичними моментами виявлення вчинених адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, слід вважати дату зібрання всіх доказів та складання адміністративних протоколів.

Таким чином, фактичним моментом виявлення вчинених правопорушень, передбачених у ст. 1726 КУпАП, є дата з`ясування всіх необхідних даних, зібрання доказів щодо наявності (або відсутності) ознак складів правопорушень, що співпадає з датою складання протоколу.

Крім того, відповідно до ст.255 КУпАП Національне агентство з питань запобігання корупції мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення лише за статтями 1724 - 1729 (в частині правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище), 18846, 21215, 21221);

Відповідно до примітки,під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, в цій статті розуміються особи, які обіймають посади, визначені у примітці до статті 56 Закону України «Про запобігання корупції».

Отже, за результатами повної перевірки складено довідку та висновок котрі 13.03.2025 НАЗК разом з зібраними матеріалами скерувало до спеціально уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, уповноваженого на складання протоколів зазначеної категорії - управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

Стосовно підстав для закриття судом адміністративної справи по ст. 22 КУпАП. Адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, не може бути малозначним, оскільки важливість протидії корупційним проявам і створення атмосфери суспільного неприйняття корупційних вчинків є нагальною потребою сьогодення, і принциповість під час призначення покарання за вказаною категорією порушень є запобіганням вчинення більш тяжким злочинам у зазначеній сфері.

Крім того, діяння, вчинене особою яка притягується до адміністративної відповідальності в подальшому може слугувати негативним прикладом для інших суб`єктів адміністративних правопорушень за корупційні діяння.

Слід наголосити, що визнання малозначними корупційних правопорушень суперечить принципам запобігання і протидії корупції, не відповідає міжнародним стандартам у цій сфері, не сприяє вирішенню завдань судочинства і створює легальні можливості для уникнення від відповідальності осіб, які вчинили правопорушення пов`язані з корупцією.

За таких обставин вважаю, що звільнення від адміністративної відповідальності вказаної особи підриває авторитет у суспільстві до органів державної влади та місцевого самоврядування, тому принциповість під час призначення покарання за вказаною категорією порушень є запобіганням вчиненню більш тяжких злочинів у зазначеній сфері.

Розглянувши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали, додані до нього, дослідивши всі обставини справи, заперечення адвоката, висновок прокурора на заперечення, суддя дійшла до наступних висновків.

У відповідності до ч. 4 ст. 1726 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

П. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд.

Ст. 280 КУпАП встановлено обов`язок суду з`ясовувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення, поміж іншого, і чи винна дана особа в його вчиненні. При цьому норм щодо відсутності у суду повноважень на встановлення обставин щодо вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі винесення постанови про закриття провадження за п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП вказаний Кодекс не містить.

Зі змісту ч. 1 ст. 38 КУпАП вбачається, що закриття провадження на зазначеній підставі можливе за одночасної наявності таких умов:

- вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення;

- сплив встановленого законом двомісячного строку.

Тобто для обчислення встановленого законом строку для накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі у зв`язку з його спливом необхідним є, поміж іншого, встановлення факту вчинення адміністративного правопорушення - протиправної, винної дії чи бездіяльності. Тобто закриття провадження у справі за п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП можливе лише за умови визначення вини особи для встановлення судом факту вчинення особою винної протиправної дії чи допущення винної протиправної бездіяльності, що підпадає під ознаки адміністративного правопорушення.

Вважаю, що вина ОСОБА_1 в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 1726 КУпАП є доведеною наданими письмовими доказами.

Крім того, з наданих в якості доказів документів вбачається, що про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення стало відомо 19.11.2024 року тобто на теперішній час сплив строк притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбачений ст. 38 КУпАП.

Розглянувши матеріали справи та керуючись ст. ст. 33, 34, 35, 1726 КУпАП, ст.1, ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 1726 КУпАП.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 1726 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , - закрити.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя І.П. Крохмалюк