08.07.2025 Справа № 756/5309/25
Унікальний номер № 756/5309/25
Провадження № 3/756/2278/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2025 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Луценко О.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, яка надійшла від Ради адвокатів Київської області стосовно

ОСОБА_1 , операційний директор АТ « Універсал Банк», жодної іншої інформації щодо анкетних даних особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ні в протоколі, ні в інших долучених матеріалах не міститься,

В С Т А Н О В И В :

Як вбачається з матеріалів справи, 08 квітня 2025 року уповноваженим членом Ради адвокатів Київської області на складання протоколів про адміністративні правопорушення (ст. 212-3 КУпАП) у частині, що стосується порушення права на інформацію відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», діючи на підставі Довіреності №41 від 01.06.2024 виданою Радою адвокатів Київської області Лішневським Іллею Георгійовичем, складено протокол про адміністративне правопорушення серії КС№ 00691, в якому зазначено, що адвокат Зінченко О.В., який має свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №9417/10 від 18.09.2020 року, видане на підставі рішення Ради адвокатів Київської області від 18.09.2020р. № 82, діючи на підставі ордеру, у порядку ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», звернувся із адвокатським запитом № 04-02/25-2 від 04.02.2025 до АТ « Універсал Банк». Зі змісту адвокатського запиту № 04-02/25-2 від 04.02.2025 та ордеру адвоката вбачається, що адвокатом Зіневичем О.В. надається правова допомога ОСОБА_2 , у зв`язку з чим запитувана інформація, які знаходяться у розпорядженні АТ « Універсал Банк», необхідна для цілей підготовки до надання правової допомоги клієнту в сфері захисту прав споживача під час надання Універсал банком фінансових послуг. Виходячи з наведених обставин, адвокат звернувся з адвокатським запитом № 04-02/25-2 від 04.02.2025 до АТ « Універсал Банк» з проханням надати інформацію: скільки всього випадків розірвання ділових відносин із клієнтами банку було за весь 2024 рік; скільки рішень про розірвання ділових відносин з клієнтами за 2024 рік було з підстав: встановлення неприйнятно високого ризку, ненадання клієнтом необхідних для здійснення належної перевірки документів чи відомостей, неможливістю здійснення ідентифікації та/ або вертифікації, а також встановлення даних, що доють змогу встановити кінцевих бенефіціарних власників, подання недостовірної інформації, подання інформації з метою введення в в оману банк, по кожній із вказаних підстав надати окрему статистичну інформацію.

До адвокатського запиту № 04-02/25-2 від 04.02.2025 адвокатом Зіневичем О.В. були долучені належним чином посвідчені копії його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та копію ордеру.

У вказаному протоколі зазначено, що листом від 10.02.2025року № Е/522 за підписом операційного директора « АТ « Універсал банк» ОСОБА_1 в наданій інформації на адвокатський запит адвоката Зіневича О.В. було відмовлено, всупереч вимогам ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тобто вчинилаадміністративне правопорушення.

16.05.2025 року до суду надійшло заперечення захисника - адвоката Клочко Олександра Володимировича про закриття адміністративного провадження у справі в якому останній просив закрити адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 212-3 КУпАП.

Клопотання, серед іншого, обґрунтовано тим, якщо адвокатський запит містить вимогу про надання інформації з обмеженим доступом( конфедеційної чи таємної інформації),підприємство не зобовязано надавати запитувану інформацію чи копії документів, які містять таку інформацію. До того ж поширення конфіденційної чи таємної інформації з порушенням встановленого законом порядку також має бути підставою для притягнення посадових осіб підприємства до відповідальності. Витребовувана адвокатом Зіневич Олександром Валерійовичсм інформація має обмежений доступ, що стало підставою для відмови у наданні запитуваної інформації. Також, в адвокатському запиті адвокат Зіневич Олександра Валерійовича жодним чином необгрунтовано необхідність запитуваної інформації для надання правової допомоги щодо клієнта - ОСОБА_2 та відношення Ходаковської Ті. до даної інформації. Зі змісту адвокатського запиту не вбачається будь-якого зв`язку між наданням правової допомоги ОСОБА_2 та необхідністю отримання запитуваної інформації. Листом від 18.03.2025 Рада адвокатів Київської області запропонувала ОСОБА_1 надати пояснення по суті порушення, які ОСОБА_1 були надіслані на адресу Рада адвокатів Київської області 07.04.2025, а вже не чекаючи на пояснення 08.04.2025 було складено протокол про адміністративне правопорушення. Також, звернув увагу суду, що протокол не підписаний особою, відносно якої його складено, що є порушенням вимог, встановлених законом щодо форми і змісту протоколу. Крім того, адвокат у поясненнях зазначив, що витребувана адвокатом Зіневичем О.В. інформація має обмежений доступ, що стало підставою для відмови у наданні запитуваної інформації, протоколи про адміністративні правопорушення складені з порушенням вимог КУпАП, тому адвокат наголошував на відсутності з боку гр. ОСОБА_1 неправомірних дій та необхідності закриття провадження у справі. Також вказано, що в адвокатському запиті не обґрунтовано необхідність вказаних документів для надання правової допомоги і відношення до зазначеного клієнта, а тому цей запит не відповідає вимогам законодавства.

В судовому засіданні адвокат Клочко О.В. висловив свою незгоду із вказаним протоколом, підтримав та просив задовольнити клопотання про закриття адміністративного провадження за ч. 9 ст. 212-3 КУпАП відносно ОСОБА_1 на підставі п.1 ч.1 ст.247КУпАП.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши в порядку ст. 280 КУпАП обставини справи, та відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінивши докази по справі в їх сукупності, приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого додержання законності.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, що притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозаписи, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколами про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному вивченні справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В той же час, ч. 2 ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вимоги ст.280 КУпАП встановлюють, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», держава створює належні умови для діяльності адвокатури та забезпечує дотримання гарантій адвокатської діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту. До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Вимагати від адвоката подання разом з адвокатським запитом інших документів забороняється.

Положеннями статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено обмеження в доступі адвоката до певної інформації та документів, а саме: 2) у відповідь на адвокатський запит не може надаватись інформація з обмеженим доступом і копії документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Частина 5 ст. 212-3 КУпАП встановлює відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Частиною 9 ст. 212-3 КУпАП передбачено відповідальність за повторне протягом року вчинення будь-якого з порушень, передбачених частинами першою - восьмою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню.

Об`єктивна сторона вказаного порушення полягає у неправомірній відмові в наданні інформації, наданні інформації на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, що не відповідає дійсності.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб`єкт правопорушення - спеціальний (посадова чи службова особа органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організації, громадських об`єднань, тощо).

Так, з матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що адвокат Зіневич О.В. надає правову допомогу ОСОБА_2 та звернувся до АТ « Універсал банк» із адвокатським запитом № 04-02/25-2 від 04.02.2025 року.

У адвокатському запиті адвокат Зіневич О.В., вказав, що запитувана інформація, а саме скільки всього випадків розірвання ділових відносин із клієнтами банку було за весь 2024 рік; скільки рішень про розірвання ділових відносин з клієнтами за 2024 рік було з підстав: встановлення неприйнятно високого ризку, ненадання клієнтом необхідних для здійснення належної перевірки документів чи відомостей, неможливістю здійснення ідентифікації та/ або вертифікації, а також встановлення даних, що доють змогу встановити кінцевих бенефіціарних власників, подання недостовірної інформації, подання інформації з метою введення в в оману банк, по кожній із вказаних підстав надати окрему статистичну інформацію, необхідна для цілей підготовки до надання правової допомоги клієнту в сфері захисту прав споживача під час надання Універсал банком фінансових послуг.

У відповідь на вказаний адвокатський запит операційним директором АТ « Універсал Банк» ОСОБА_1 надіслав лист - відповідь 10.02.2025року № Е/522.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що запит адвоката Зіневича О.В. не містить належного і достатнього обґрунтування того, що запитувана ним інформація є такою, що підлягає наданню на запит адвоката відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а матеріалами справи не підтверджується необхідність отримання адвокатом такої інформації саме для надання правової допомоги клієнту та потреба в отриманні такої інформації.

Протокол не підписаний особою, відносно якої його складено, що є порушенням вимог, встановлених законом щодо форми і змісту протоколу.

Отже, з наведеного можна зробити висновок, що протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 складений із порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а тому такий протокол не може вважатися належним та допустимим доказом.

Окрім того, виходячи із системного аналізу змісту ст.ст. 7, 245, 280 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, в якому зазначається суть адміністративного правопорушення, тобто суд діє лише в межах доводів зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно усталеної судової практики ЄСПЛ (рішення від 30.05.2013 у справі «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia), заява № 36673/04); рішення від 20.09.2016 у справі «Карелін проти Росії» (Karelin v. Russia), заява № 926/08) у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

У зв`язку із викладеним, враховуючи, що суд діє лише в межах доводів зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки в суті протоколу серії КС № 00691 від 08.04.2025 року в матеріалах справи відсутні належні докази, суд прийшов до висновку, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не місять даних на підтвердження наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.9 ст. 212-3 КУпАП.

Необхідно зазначити, що відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно з вказаною позицією ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

На підстави викладеного, враховуючи, що провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 9 ст. 212-3 КУпАП підлягає закриттю відповідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п.1 ст.247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

Враховуючи викладене, провадження за справою підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст.212-3 КУпАП.

Керуючись ч.ч. 5, 9 ст.212-3, ст.ст. 27, 33, 247, 283-285, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя О. М. Луценко