Справа № 505/1823/25
Провадження № 3/505/1239/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 року м. Подільськ

Суддя Подільського міськрайонного суду Одеської області Білоус В.М., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянку України, жительку АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

До Подільського міськрайонного суду Одеської області від Подільського РУП ГУНП в Одеській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ВАД №704565 від 23.05.2025 року 18.05.2025 року о 23 год. 00 хв. ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, а саме, у мобільному додатку «Viber» написала повідомлення ОСОБА_2 у якому ображала її нецензурною лайкою та погрожувала, таким чином, своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином.

Згідно ст.ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є зокрема, своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст. 173 КУпАП під дрібним хуліганством розуміється нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Верховний суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В матеріалах справи відсутні будь - які фактичні дані, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення, яке посягає на громадський порядок і громадську безпеку, тобто вчинила дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях (вулицях, парках, скверах, інших місцях масового перебування громадян), і як наслідок правопорушення - порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб як потерпілих. За змістом протоколу про адміністративне правопорушення, складеному щодо ОСОБА_1 ,. в ньому відсутні посилання на свідків правопорушення, будь-які інші докази. Наведенні порушення, на думку суду, є істотними, а тому даний протокол не може бути доказом вини останнього у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 не мала наміру порушувати громадського порядку, а конфлікт між нею та ОСОБА_2 виник на фоні неприязних відносин. При цьому, мотив Капобель Н.А. не був направленим на задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Під час розгляду справи не встановлено, що ОСОБА_1 нецензурно висловлювався на адресу ОСОБА_2 в присутності свідків чи яким-небудь чином ображала її честь чи гідність, при цьому порушуючи громадський порядок та спокій громадян.

Відповідно до ст.251 ч.2 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Аналіз наведених доказів, зібраних у адміністративному матеріалі, свідчить про відсутність події та складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , що за змістом п.1 ст. 247 КУпАП виключає провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 247, 284, 287 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративні правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя