Номер провадження: 33/813/1372/25
Головуючий у першій інстанції Борщов І. О.
Доповідач Кострицький В. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.07.2025 року м. Одеса

Суддя Одеського апеляційного суду Кострицький В.В., за участю: секретаря судового засідання Булацевської Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Сичова Євгена Борисовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на постанову Київського районного суду м. Одеси від 25.09.2024 року та постанову Київського районного суду м. Одеси від 21.04.2025 року по адміністративному правопорушенню передбаченому ст. 173 КУпАП стосовно ОСОБА_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

Короткий виклад обставин справи

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №165775 від 05.08.2024 рокувстановлено, ОСОБА_1 05.08.2024, близько о 21.00 год., в магазині «Таврі-В» за адресою: м.Одеса, вул.Ак.Вільямса, буд.9-А, висловлювався нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_2 та перехожих..

Оскаржуваною постановою Київського районного суду м. Одеси від 25.09.2024 року ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та піддано його штрафові в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 85 (Вісімдесят п`ять) грн.Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605 (Шістсот п`ять) грн. 60 коп.

16 квітня 2025 року від ДОП СП ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції Думіка Ю.В. надійшла заява про виправлення технічної описки в постанові Київського районного суду м. Одеси від 25.09.2024 р. за № 947/24867/24, відповідно якої зазначали, що при виконанні постанови суду було виявлено помилку в анкетних даних особи яку притягнуто до відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 замість вірного ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим просили виправити вказану описку.

Постановою Київського районного суду м. Одеси від 21.04.2025 року виправлено очевидну описку у анкетних даних правопорушника в постанові Київського районного суду м.Одеси від 25.09.2024, та постановлено вважати, що до адміністративної відповідальності притягнуто ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Короткий виклад вимог та доводів апеляційної скарги

Не погоджуючись із вказаною постановою адвокат Сичов Є.Б. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Київського районного суду м. Одеси від 25.09.2024 року з урахуванням постанови Київського районного суду м. Одеси від 21.04.2025 року про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та закрити провадження по справі у зв`язку з відстуністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

Разом з апеляційною скаргою подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого зазначали, що про існування оскаржуваної постанови стало відомо лише 30.05.2025 року коли було заблоковано рахунки ОСОБА_1 виконавчою службою.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що судом першої прийняті незаконні та необґрунтовані рішення, які не відповідають обставинам справи.

Зазначали, що 05.08.2024 року з 20:25 год ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) перебував в МКЛ №10 разом із дружиною та тещею ОСОБА_3 , який надавалось медичної допомоги та знаходився тривалий час до початку дії комендантської години, що унеможливило його місцезнаходження в цей час на місці події пов`язаної з обставинами даної справи.

Крім цього, зазначав, що підпис проставлений у протоколі йому не належить та вважав його підробленим.

Вважали, що поліцейським допущено порушень при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та не зазначено документ, що посвідчує особу відносно якої скадається протокол про адміністративне правопорушення, будь-яких документів на підставі яких би суд зміг би ідентифікувати особу правопорушника, але ж в той час в матеріалах спраиви міститься інформація від органів поліції про особу ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 з фотографією, на якій зоображено не особу ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Також зазначали, що судом першої інстанції належним чином не перевірено анкетні дані особи яку було притягнуто до відповідальності , а потім ухвалено постанову про виправлення описки в анкетних даних, що призвело до наслідків притягнення не тієї особи до адміністративної відповідальності, та вважали, що таке виправлення постановою Київського районного суду м. Одеси від 21.04.2025 року вплинуло на порушення прав ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто судом фактично було змінено рішення, а не виправлено технічну описку, яку суд визнав очевидною.

Зазаначали, що ні адреса місце проживання зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення, ні мобільний телефон за яким судом першої інстанції здійснювалось повідомлення не належить ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Позиція апеляційного суду

Заслухавши пояснення адвоката Сичова Є.Б., ОСОБА_1 , перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Щодо строку на апеляційне оскарження постанови суду.

Частиною 2 ст. 294 КУпАП встановлено, що постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основною засадою судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна особа має право на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Право на судовий захист є конституційним правом людини (ст. 55 Конституції України), яке не може бути обмежене, крім випадків, передбачених Конституцією України (ст. 64). Однією з гарантій реалізації цього права є апеляційне та касаційне оскарження судових рішень як одна з основних засад судочинства в Україні, що може бути обмежене лише законом (п. 8 ч. 1 ст. 129 Конституції України).

Згідно зі ст. 289 КУпАП апеляційний суд має право поновити строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення в разі наявності поважних причин пропуску зазначеного строку з боку особи, яка оскаржує постанову суду першої інстанції.

Оскаржувана постанова Київського районного суду м. Одеси від 25.09.2024 року була ухвалена відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , постановою постанову Київського районного суду м. Одеси від 21.04.2025 року було виправлено описку в частині анкетних даних, що фактично змінило особу яку притягнуто до адмністративної відповідальності, а саме ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ). Матеріали справи не містять відомостей про отримання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) копії оскаржуваної постанови. З оскаржуваними постановами представник ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) адвокат Сичов Є.Б. ознайомився лише 04 червня 2025 року, що підтверджується власноручним написом (а.с.45).

Враховуючи, що у межах строку на апеляційне оскарження сторона захисту копії оскаржуваних постанов не отримували, з оскаржуваними постановами ознайомились лише 04 2025 року , з метою забезпечення права учасників справи на доступ до правосуддя та перегляд справи судом вищого рівня, що є складовою права на справедливий суд, апеляційний суд, вважає можливим поновити апелянту строк на апеляційне оскарження постанов від 25.09.2024 роук та 21.04.2025 року стосовно ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Щодо суті апеляційної скарги

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП, суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Під час розгляду даної справи про адміністративне правопорушення суддя місцевого суду наведених вище вимог закону не дотримався, оскільки з необхідною та достатньою повнотою не встановив фактичні обставини справи, надав невірну оцінку доказам по справі, та дійшов помилкового висновку про доведеність наявності в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян

До поняття «інші подібні дії» слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Апеляційним судом встановлено, що висновки місцевого суду про доведеність факту події дрібного хуліганства та наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не відповідають фактичним обставинам справи та не підтверджуються належними та допустимими доказами.

Згідно протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 22.01.2024 року, ОСОБА_1 05.08.2024, близько о 21.00 год., в магазині «Таврі-В» за адресою: АДРЕСА_1 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_2 та перехожих.

В письмових поясненнях ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зазначали про невідому особу яка вчиняла неправомірні дії щодо них.

Рапортом про реєстрацію ЄО за № 9226 від 05.08.2024 року встановлено, що заявник ОСОБА_5 повідомив на гарячу лінію 102 про те , що у магазині Таїровська Таврія, яка розташована на перехресті вул. Академіка Вільямса з вул. Корольова , на 1 поверсі невідомий чоловік (ймовірно військовий), приблизно років 35 на вигляд, поводить себе неадекватно,штовхається, перебуває напівоголений з бабанкою та татуюванням (а.с.3).

З інформаціїної довідки долученої до матеріалів справи наявна інформація про ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Протокол серії ВАД №165775 від 05.08.2024 року складено відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Матеріали даної адміністративної справи, які надійшли до Київського районного суду м. Одеси відповідно до супровідного листа вказані, щодо саме особи ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою Київського районного суду м. Одеси від 25.09.2024 року ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та піддано його штрафові в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 85 (Вісімдесят п`ять) грн.Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605 (Шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Лише після винесення оскаржуваної постанови поліцейськими повідомлено Київський районний суд м. Одеси та відповідно направлено заяву про виправлення відомостей, щодо помилково приятгнутої особи до відповідальності, з проханням виправити анкенті дані з помилкового ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на правильно зазначеного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На що судом першої інстанції помилково задоволено заяву поліцейського та прийнято оскаржувану постанову Київського районного суду м. Одеси від 21.04.2025 року, якою виправлено анкетні дані на вірні, а саме приягнуто до відповідальності особу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вищевказані зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення відомості не знайшли своє відображення в інших матеріалах справи, з огляду на те, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та не зазначено документ, що посвідчує особу відносно якої скадається протокол про адміністративне правопорушення, будь-яких документів на підставі яких би суд зміг би ідентифікувати особу правопорушника, але ж в той час в матеріалах справи міститься інформація від органів поліції про особу ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 з фотографією, на якій зоображено не особу ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Разом із заявою про виправлення описки, поліцейськими надано лише інформаційну довідку із зазначенням анкетних даних ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Так, матеріали справи містять пояснення свідків, зі змісту яких не вбачається, що саме ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП, а зазначається, що правопорушення вчинив «невідома особа» (а. с. 5-7).

Апеляційний суд погоджується з доводами апеляційної скарги, що в матеріалах даної справи жодні докази наявності вини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відсутні.

Крім цього зазначає, що дійсно судом першої інстанції належним чином не перевірено анкетні дані особи яку було притягнуто до відповідальності , а потім ухвалено постанову про виправлення описки в анкетних даних, що призвело до наслідків притягнення не тієї особи до адміністративної відповідальності, а таке виправлення постановою Київського районного суду м. Одеси від 21.04.2025 року вплинуло на порушення прав ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто судом фактично було змінено рішення, а не виправлено технічну описку, яку суд першої інстанції визнав очевидною.

Апеляційний суд також брав до уваги те, що ні адреса місце проживання зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення, ні мобільний телефон за яким судом першої інстанції здійснювалось повідомлення не належить ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається суть адміністративного правопорушення.

Складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень ст. 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Отже, обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.

Так, об`єктивних доказів того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинено адміністративне правопорушення, матеріали справи не містять, а протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не складався.

Апеляційний суд наголошує, що матеріали справи про адміністративне правопорушення сформовані правоохоронним органом без дотримання принципу збирання достатніх та належних доказів на підтвердження події правопорушення.

За таких обставин, визнання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винуватим у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, із загальним зазначенням того, що він висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , чим скоїв дрібне хуліганство є недопустимим.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що доводи апелянта про незаконність складання відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , протоколу про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП та відсутність в його діях складу зазначеного правопорушення, є слушними.

Враховуючи викладене та оцінивши наявні в матеріалах провадження докази, апеляційний суд вважає, що висновок місцевого суду стосовно того, що в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 містяться ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є необґрунтованим та безпідставним.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З урахуванням встановлених апеляційним судом обставини та положень п.2 ч.8 ст.294 КУпАП, оскаржена постанова підлягає скасуванню, а провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю події та складу в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 293, 294 КУпАП, апеляційний суд, Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката Сичова Євгена Борисовича про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити, поновити строк на апеляційне оскарження постанови Київського районного суду м. Одеси від 25.09.2024 року та постанови Київського районного суду м. Одеси від 21.04.2025 року.

Апеляційну скаргу адвоката Сичова Євгена Борисовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) задовольнити .

Постанову Київського районного суду м. Одеси від 25.09.2024 року та постанову Київського районного суду м. Одеси від 21.04.2025 року скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 ., ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови виготовлений 04 липня 2025 року.

Суддя

Одеського апеляційного суду В.В. Кострицький