П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.07.2025 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Гребінь О.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , студента Білоцерківського професійного ліцею, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,-

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ВАД № 853058 від 12.06.2025 року: 22.05.2025 року о 19:00 годині ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою та образливо чіплявся до громадянина ОСОБА_2 , чим порушив громадський спокій та порядок, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Перевіривши матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.

Так, суддя зазначає, що у відповідності до ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За змістом ст.278 КУпАП Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно ст.173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

У той же час частиною 1 статті 296 КК України передбачена кримінальна відповідальність за вчинення хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

У постанові Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 викладено, що при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 288/1158/16-к, щодо кримінально-правової оцінки діяння, кваліфікованого судом за ст.296 КК України, поміж іншого викладено, що безпосереднім об`єктом кримінально-правової охорони за статтею 296 КК України є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Кримінально каране хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності, що супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Таке посягання, як правило, здійснюється у людних або громадських місцях, зазвичай з ініціативи правопорушника, супроводжується нецензурною лайкою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

За зовнішніми ознаками хуліганство певним чином схоже на ряд інших злочинів, зокрема на ті з них, що посягають на здоров`я, честь і гідність людини, її майно. Критеріями розмежування цих діянь є насамперед об`єкт посягання, що визначає правову природу та суспільну небезпечність кожного з них, і мотив як ознака суб`єктивної сторони злочину.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Проявами особливої зухвалості під час цих дій є нахабне поводження, буйство, бешкетування, поєднане з насильством, знищення або пошкодження майна, тривале порушення спокою громадян, зрив масового заходу, тимчасове порушення нормальної діяльності установи, підприємства, організації або громадського транспорту тощо. Винятковим цинізмом у контексті статті296ККвизнаються дії, що демонструють брутальну зневагу до загальноприйнятих норм моралі, зокрема прояви безсоромності чи грубої непристойності, публічне оголення, знущання з хворих, дітей, людей похилого віку, осіб, що знаходяться у безпорадному стані.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи.

Хоч хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством і заподіянням тілесних ушкоджень, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки. Означені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Протиправні діяння вчиняються за відсутності зовнішнього приводу або з незначного приводу і зазвичай спрямовані на випадкові об`єкти. Якщо хуліганству передує конфлікт винного з потерпілим (потерпілими), такий конфлікт провокується самим винним як зухвалий виклик соціальному оточенню, і реакція інших на провокуючі дії, в тому числі спроба їх припинити, стають приводом для подальшого насильства.

З долученого до матеріалів справи відеозапису слідує, що ОСОБА_3 запитує чи він зробив щось погане, на що ОСОБА_1 з використанням нецензурної лайки запитує у ОСОБА_3 , навіщо останній показував на ОСОБА_1 пальцем, після чого ОСОБА_1 починає наносити ОСОБА_3 численні удари руками та ногами у область обличчя, живота, голови та після чергового удару ОСОБА_3 присів до землі. При цьому ОСОБА_3 постійно запитує за що його б`ють. Згодом ОСОБА_1 стає ногою на обличчя ОСОБА_3 та притискає голову останнього до землі, вказуючи аби ОСОБА_3 лежав на землі. Після цього хтось із знайомих ОСОБА_1 допоміг ОСОБА_3 піднятися.

Подія відбувалась в громадському місці.

Враховуючи вищевикладене, суддя зазначає, що аналіз відеозапису та інших матеріалів справи свідчить, що дії ОСОБА_1 виходять за межі поняття «дрібного хуліганства» наведеного у статті 173 КУпАП, оскільки свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 КК України.

Згідно з ч.2 ст.9 КУпАП, адміністративна відповідальність за адміністративне правопорушення настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст.253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає за необхідне провадження у справі про адміністративної відповідальності стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити на підставі ч.2 ст.284 КУпАП, а дану справу про адміністративне правопорушення № 357/10256/25, провадження №3/357/4494/25, стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП слід направити до Білоцерківської окружної прокуратури Київської області для перевірки та вирішення питання про внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст.9, 253, 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративної відповідальності стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити на підставі ч.2 ст.284 КУпАП.

Справу про адміністративне правопорушення № 357/10256/25, провадження №3/357/4494/25, стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП направити до Білоцерківської окружної прокуратури Київської області для виконання вимог статті 214 КПК України.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддяО.О. Гребінь