Справа № 473/3300/25
П О С Т А Н О В А

іменем України

"09" липня 2025 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Нікітченко М.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, що надійшли від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.51 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

У протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД №723363 від 20.06.2025 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, зазначено, що: «03.06.2025 року близько 21-00 год. за адресою м.Вознесенськ, вул.Одеська, 71 ОСОБА_1 здійснив дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, а саме таємно викрав частини водяного лічильника та жмут мідного кабелю, на загальну суму 2500 грн.». Потерпілим в протоколі зазначений ОСОБА_2 .

Дії ОСОБА_1 особою, яка склала протокол, кваліфіковані за ч.2 ст.51 КУпАП.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП, суд враховує, що за ч.2 ст.51 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна, а саме за дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що тягне за собою накладення штрафу від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб.

У даному випадку для розрахунку вартості викраденого майна використовують податкову соціальну пільгу аби встановити межу кваліфікації дрібної крадіжки.

Так законом України від 18 липня 2024 року №3886-IX ст.51 КУпАП викладено у новій редакцій та встановлено, що максимальний розмір викраденого майна для кваліфікації дій особи як дрібне викрадення чужого майна за ч.2 ст.51 КУпАП не може перевищувати двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, розмір якого визначається на підставі положень пункту 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового Кодексу України для відповідного року, що в 2025 році становить 3028 гривень. Згідно із ч.2 ст.51 КУпАП 0,5 НМДГ - 1514 грн. Якщо людина вкраде майно на таку суму, то її дії підпадатимуть під ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст.51 КУпАП, а більше цієї суми і до 3028 грн., то такі дії слід кваліфікувати за ч.2 ст.51 КУпАП.

Судом було досліджено матеріали провадження та встановлено, що до протоколу долучено рапорт чергового Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області від 04.06.2025 р. про те, що 04.06.2025 було отримано заяву та зареєстровано ЄО за № 7025 як крадіжка. 04.06.25 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що в м.Вознесенськ, вул.Одеська, 71 протягом дня невідомі проникли до недобудованого будинку заявника та викрали: ел.провода, водяний лічильник. Вартість приблизно 3-4 тис. грн. Підозрює жителя с.Прибужан на ім`я ОСОБА_3 , тому що його попередньо біля будинку бачив сусід. Заявник ОСОБА_2 .

До справи долучено протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 04.06.2025 р., в якій ОСОБА_2 зазначив, що 03.06.2025 р. близько 21-00 год. за адресою АДРЕСА_3 чоловік на ім`я ОСОБА_3 здійснив крадіжку частин водяного лічильника та жмут мідного кабеля.

Даний факт описаний і в письмових поясненнях ОСОБА_2 , його сусіда ОСОБА_4 від 04.06.2025 року та в рапорті ст. о/у СКП Вознесенського РУП ГУНП Г.Руденко, в якому зазначено, що встановлено, що до скоєння викрадення причетний ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_2 .

Також матеріали справи містять фототаблиці з місця події, без протоколу огляду місця події, на яких зображено житло, де сталася крадіжка без зображення знайденого чи вилученого викраденого майна.

Згідно довідки про вартість, наданої ФОП « ОСОБА_5 », від 13.06.2025 р., зазначено, що вартість частин водяного лічильника та жмут мідного кабелю становить 2500 грн.

Відповідно ст.278 Кодексу України про адміністративні правопорушення під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Порушення порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення та не зазначення у протоколі всіх ознак складу адміністративного правопорушення, позбавляє процесуальної можливості орган (посадову особу), уповноважений розглядати справу про адміністративне правопорушення, з`ясувати обставини щодо вчинення адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, відтак, і наявність складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Одним із елементів складу адміністративного правопорушення є його об`єктивна сторона дія чи бездіяльність, наслідки в даному випадку у вигляді шкоди, що відповідає вартості викраденого майна, та причинний зв`язок між діями чи бездіяльністю та наслідками, що настали. У даному випадку для розрахунку вартості викраденого майна за ст.51 КУпАП використовують податкову соціальну пільгу аби встановити межу кваліфікації дрібної крадіжки.

Отже конструкція об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП, свідчить про обов`язковість належного встановлення вартості майна, яке було викрадене.

Так з об`єктивної сторони крадіжка відноситься до злочинів/правопорушень з матеріальним складом. Тому, крім діяння (таємного викрадення), обов`язковими її ознаками є позитивна матеріальна шкода, спричинена власнику викраденого майна, яка визначається його вартістю.

Визначення вартості викраденого майна має значення для розмежування діянь, передбачених ст.51 КУпАП та ст.185 КК України.

Так Верховний Суд в Постанові від 15 листопада 2023 року справа № 336/10493/13-к провадження № 51- 3243 км 19 зазначив, що: «З об`єктивної сторони крадіжка відноситься до злочинів з матеріальним складом, тому, крім діяння (таємного викрадення), обов`язкового її ознакою є матеріальна шкода, спричинена власнику викраденого майна, яка визначається його вартістю, а також - причинний зв`язок між цією шкодою і таємним викраденням. Відповідно до усталеної судової практики, розмір майна, яким заволоділа винна особа в результаті вчинення відповідного злочину, визначається лише вартістю цього майна, яка виражається у грошовій оцінці. Вартість викраденого майна визначається за роздрібними (закупівельними) цінами, що існували на момент вчинення злочину, а розмір відшкодування завданих злочином збитків - за відповідними цінами на час вирішення справи в суді. За відсутності зазначених цін на майно його вартість може бути визначено шляхом проведення відповідної експертизи. Для встановлення розміру шкоди, завданої злочинними діями, передбаченими ст.185 КК, обов`язковим є встановлення вартості не будь-якого майна, аналогічного предмету злочину, а конкретної речі, яка була предметом злочину. Вартість викраденого майна є вирішальною для відмежування таємного викрадення чужого майна (крадіжки) як кримінального проступку від дрібного викрадення чужого майна шляхом крадіжки, яке є адміністративним правопорушенням (ст. 51 КУпАП). Суд не погодився з твердженням сторони обвинувачення, що сума завданих збитків потерпілій становить 3700 грн, оскільки органом досудового розслідування будь-яких підтверджуючих доказів вартості викраденого майна не було надано, а жоден з досліджених в судовому засіданні доказів не підтверджує розмір завданої потерпілій матеріальної шкоди, і будь-які інші докази, якими визначається вартість викраденої коляски, матеріали кримінального провадження не містять».

Згідно з висновком щодо застосування норм права, який міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25 листопада 2019 року в справі №420/1667/18 провадження № 51-10433 кмо 18 Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду визначено, що: «В окремих кримінальних провадженнях для встановлення розміру матеріальних збитків не потрібні наукові, технічні або інші спеціальні знання, а достатньо загальновідомих і загальнодоступних знань для оцінки даних, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування, про найменування викраденого товару та його вартості (наприклад, щодо вартості викраденої безпосередньо з магазину роздрібної торгівлі товарної продукції, на яку є роздрібна ціна) чи проведення простих арифметичних розрахунків».

Згідно ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вичиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які установлюють об`єктивну істину у справі.

Суд звертає увагу на той факт, що в протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД №723363 від 20.06.2025 року працівником поліції, який склав цей протокол, визначено вартість викраденого майна 2500 гривень без вказівки скільки коштує кожен із об`єктів, а саме не визначено вартість частин водяного лічильника (не вказано яких частин) та жмуту мідного кабелю, не зазначено ідентифікаційні ознаки, найменування лічильника чи його частин, не вказано розмір кабелю (довжину, вагу). А тому є не зрозумілим та викликає обгрунтовані сумніви яким чином згідно довідки ФОП « ОСОБА_5 » від 13.06.2025 р. встановив вартість частин водяного лічильника та жмуту мідного кабелю 2500 грн. та чи є це вартість нових об`єктів чи таких, що були у вжитку.

Натомість як експертного висновку матеріали справи не містять та є не зрозумілим яким чином було встановлено вартість викраденого та за якими цінами та щодо яких саме речей.

У письмових поясненнях ОСОБА_2 та в рапорті поліції вказано, що вартість викраденого майна приблизно 3-4 тис. грн.

Тобто є не зрозуміло яким чином обчислено вартість викраденого майна в протоколі та на якій підставі залучено ФОП « ОСОБА_5 » для визначення вартості майна.

Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що провадження по справі слід закрити за відсутністю складу правопорушення, оскільки наданими доказами не доведено наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП, а саме відсутні докази на підтвердження вартості викраденого майна. Суд не уповноважений збирати докази на підтвердження вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки це є обов`язком осіб, які відповідно складають протоколи. Так, ч.2 ст.251 КУпАП передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, у даному випадку на органи Національної поліції.

За таких обставин провадження по справі відносно ОСОБА_1 слід закрити з підстав, передбачених п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП, а саме через недоведеність поліцією об`єктивної сторони правопорушення, зокрема вартості викраденого майна.

Щодо питання про повернення протоколу, то суд вважає, що це право, а не обов`язок суду приймати рішення про повернення протоколу. Тим більше, що згідно із Постановою від 02 вересня 2021 року справа №11-97 сап20 Велика Палата Верховного Суду зазначила таке:

«74. Норми КУпАП, які встановлюють процедуру адміністративного розслідування і стадію розгляду справи уповноваженим органом (судом), не містять законодавчих положень, які б за окресленої правової ситуації передбачали можливість повертати справу про адміністративне правопорушення для дооформлення протоколу й належного виконання вимог статті 256 цього Кодексу у частині забезпечення присутності порушника в суді. Водночас немає й процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього. Принаймні чітких й однозначних положень, які б дозволяли чи забороняли повертати протоколи для забезпечення присутності порушника під час розгляду справи, процесуальне адміністративно-деліктне законодавство не містить.

89. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що відсутність чітко встановленого законом порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення або неузгодженість його складових унеможливлює настання відповідальності судді за свободу суддівського розсуду, тобто можливість судді обирати (визначати) найбільш оптимальний варіант рішення (дії) з кількох юридично допустимих його (її) варіантів».

Крім того, після повернення протоколу посадовій особі, що його склала, жодні виправлення до протоколу вже внесені не можуть бути, оскільки згідно п.6 та п.7 Розділу ІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376 «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції»: «Усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено».

Керуючись ч.2 ст.51, 247, 283, 284, 287 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.2 ст.51 КУпАП- закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар