Справа № 138/1613/25
Провадження №:3/138/617/25

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі головуючого судді Ясінського Ю.А.., секретаря судового засідання Сілантьєвої Л.А., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши в приміщенні міськрайсуду матеріали, які надійшли з Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності неповнолітнього ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та мешканки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, не працюючої, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 , за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 679633 від 10.06.2025 ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 19.05.2025 близько 16 год. 00 хв., перебуваючи по АДРЕСА_1 , висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , намагалась спричинити останній тілесні ушкодження, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та пояснила, що 19.05.2025, перебуваючи на подвір`ї почула, що на вулиці відбувається конфлікт між її матір`ю ОСОБА_3 та сусідами. Вийшовши одразу на вулицю помітила як сусідка накидається на маму і вирішила заступитись. В цей же час ОСОБА_4 накинулась на неї з кулаками та намагалась завдати удару, однак остання відборонилась. Зазначила, що особисто не наносила ніяких ударів та тілесних ушкоджень не спричиняла, можлива вживала нецензурні слова як і інші учасники події. В подальшому вийшов чоловік ОСОБА_1 та забрав її на подвір`я будинку, конфлікт на цьому припинився. Доповнила, що з потерпілою та її сім`єю перебуває у неприязних стосунках.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 19.05.2025 була вдома та почула як ОСОБА_3 почала нецензурною лайкою висловлюватись на адресу її батьків, оскільки останні без її дозволу розвернули ринву аби дощова вода з садиби ОСОБА_5 не текла до їх садиби. Вона одразу вибігла на вулицю та заступилась за матір, однак ОСОБА_3 та її донька ОСОБА_1 накинулись на неї та почали бійку. На місці події з ОСОБА_6 був чоловік, який відтягував її від потерпілої. Тілесні ушкодження, які утворились у потерпілої, були зафіксовані на фото працівниками поліції, на телефон потерпілої, а також 23.05.2025 була на прийомі у сімейного лікаря, про що є і медична довідка. Як саме батько пошкодив ринву сусідів не бачила. Зазначила, що била у відповідь, адже оборонялась. Крім того, долучила в судовому засіданні фотоілюстрації, на яких зображено, які саме тілесні ушкодження їй були спричинені. З даними сусідами у неї вже колись був конфлікт через їх собаку.

Свідок ОСОБА_3 суду пояснила, що 19.05.2025 перебувала вдома, близько 16 год. до неї у ворота постукала сусідка ОСОБА_7 та повідомила, що дощова вода з їх ринви тече їй на подвір`я під будинок. ОСОБА_3 в свою чергу зазначила, що ніякого відношення до цього не має, оскільки їх вода тече на дорогу, а з подальшим рухом води нехай розбираються самі. В ході даної розмови між ними відбулась словесна суперечка, яку згодом почула донька ОСОБА_7 ОСОБА_2 та теж вийшла на подвір`я. Донька останньої почала наближатись до ОСОБА_3 , а тому, відчувши загрозу, свідок її відштовхнула. Після цього ОСОБА_4 дала їй ляпас по обличчю, в результаті чого ОСОБА_8 схопила її за одяг аби зупинити. Будь-яких ударів потерпілій не наносила, однак нецензурні слова вживала, як і усі учасники конфлікту. В цей самий час вибігла донька ОСОБА_8 ОСОБА_1 та стала заступатись за неї, але ОСОБА_4 почала кидатись і на доньку. Згодом вийшов на подвір`я зять, який забрав ОСОБА_9 додому, після чого конфлікт був зупинений. Доповнила, що з потерпілою та її сім`єю перебуває у неприязних стосунках. Інші сусіди на вулицю не виходили.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснила, що 19.05.2025 близько 15 год. 40 хвилин повернувшись зі своїм чоловіком додому побачила як з ринви сусідів ОСОБА_5 до їх садиби через дорогу тече дощова вода, оскільки останні зі своєї території домоволодіння вивели трубу на територію загального користування. Постукавши до сусідів викликала на вулицю ОСОБА_3 та почала з нею розмовляти стосовно даної ринви. Під час розмови свідок запропонувала ОСОБА_3 розвернути ринву в інший бік, але ОСОБА_8 почала одразу сваритись та висловлюватись нецензурною лайкою. Згодом на вулицю вибігла її донька ОСОБА_10 та чоловік ОСОБА_11 , а через деякий час і донька ОСОБА_3 , зять останньої, який допомагав відтягувати свою дружину від доньки свідка. Зазначила, що її чоловік самовільно повернув ринву в інший бік аби вода не текла на їх подвір`я, що викликало агресію сусідів.

Свідок ОСОБА_11 надав в судовому засідання пояснення аналогічні поясненням свідка ОСОБА_7 .

Свідок ОСОБА_12 суду пояснив, що 19.05.2025 між його дружиною ОСОБА_1 та сусідкою почалась бійка через ринву. Вийшовши на вулицю побачив сусідів ОСОБА_11 , ОСОБА_7 та ОСОБА_2 , свою дружину та тещу. ОСОБА_9 тягалась з ОСОБА_4 , яка виражалась нецензурними словами. Теща не билась. Свідок розбороняв їх разом з батьком потерпілої.

Свідок ОСОБА_13 в судовому засідання пояснив, що вийшов на вулицю тоді, коли конфлікт вже завершався і хто кого бив не бачив. Наголосив, що сам нікого не бив і ні з ким не сварився.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 працівником поліції надано матеріали справи, зокрема: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 679633 від 10.06.2025; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 19.05.2025; письмові пояснення ОСОБА_11 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 .

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої та свідків, вивчивши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали справи прийшов до висновку, що провадження по справі про адміністративне правопорушення, відносно останньої за ст.173 КУпАП слід закрити, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є зокрема, своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Верховний суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

В матеріалах справи наявний протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 679633 від 10 червня 2025 року, згідно якого ОСОБА_1 порушила громадський порядок та спокій громадян. Разом з тим, інших доказів на підтвердження обставин, що викладені в протоколі в матеріалах справи немає.

Із пояснень ОСОБА_1 , потерпілої та свідків, вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_14 вже раніше існували не дуже приязні стосунки, які загострились ІНФОРМАЦІЯ_2 в результаті конфлікту її батьків з ними через дощову воду.

В матеріалах справи відсутні докази та судом під час судового розгляду не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 в ході конфлікту були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно. Також не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

Крім того, протягом розгляду справи ОСОБА_2 посилалися на те, що їй було завдано тілесні ушкодження та на підтвердження надано фотознімки.

Заподіяння тілесних ушкоджень не утворюють об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а дії ОСОБА_1 можуть містити ознаки кримінального проступку приватного обвинувачення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, тобто умисне спричинення легких тілесних ушкоджень.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року по справі № 288/1158/16-к зазначила, що дії, які супроводжувалися погрозами вбивства, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, обумовлені особистими неприязними стосунками, підлягають кваліфікації за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства. Зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій винного, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відмінність адміністративного правопорушення від кримінального полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Таким чином, дрібним хуліганством визнаються хуліганські дії, що не мають ознак кримінально караного хуліганства.

Оцінюючи зміст та спрямованість протиправного діяння ОСОБА_1 згідно з протоколом, приходжу висновку, що таке було зумовлене неприязними стосунками з ОСОБА_14 та її батьками.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173КУпАП, тому провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 284 ч. 1 п. 3, ст. 1731, 283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу даного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Могилів-Подільський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя Ю.А. Ясінський