Справа № 711/4894/25
Номер провадження 3/711/1381/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2025 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Остапенко Ю.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адміністративні матеріали, що надійшли з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області (протокол серії ВАД № 143190), про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , не працюючої,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

УСТАНОВИВ :

Як вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 , 15 квітня 2025 року, близько 22:00 години, перебуваючи у м. Черкаси по вул. Братів Чучупаків, 31, здійснила дрібне хуліганство, а саме: пошкодила два вікна шляхом розбиття в приміщенні.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані як вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, заперечила факт пошкодження вікон у приміщенні. Пояснила, що через проблеми з розвитком у молодшого сина, який не говорить, відвідувала корекційний центр «SAM», що розташований за адресою: вул. Чехова, 115, хоча у протоколі зазначена інша адреса. В корекційному центрі робота організована таким чином, що потрапити на заняття без консультації не можна, і консультація, і заняття коштують по 500 грн. Зазначила, що в один день була записана о 09:20 годині на заняття до спеціаліста Марини, з якою вони вже певний час працювали, але остання зателефонувала і повідомила, що відміняє заняття, бо не має з ким залишити свою дитину, а тому повернула ОСОБА_1 шляхом переказу на карту 500 грн за заняття. Після цього, одного вечора ОСОБА_1 написала ОСОБА_2 , логопед, директор корекційного центру, яка проводить консультації перед заняттями, про те, що вони більше не будуть працювати з її дитиною через те, що ОСОБА_1 не може знайти із спеціалістом спільну мову. Однак, ОСОБА_1 зазначила, що з ОСОБА_3 не сварилася, конфліктів не мала, їй навпаки подобалось як та працює з її дитиною. Директор в свою чергу не захотіла замінити спеціаліста, пояснюючи це тим, що всі зайняті, у них черга на заняття. Інший час відвідувань, які натомість їй пропонувала директор, ОСОБА_1 не підходив. Через це ОСОБА_1 попросила директора повернути кошти за вже пройдену консультацію, яка заняттям не завершилася, але остання її заблокувала в соціальних мережах і більше з нею не спілкувалася. На думку ОСОБА_1 , справжньою причиною припинення центром співпраці з ними став намір спеціаліста ОСОБА_3 звільнятися з роботи через незручний для неї графік, про що їй повідомляла напередодні сама ОСОБА_3 . Разом з тим, через деякий час ОСОБА_3 чомусь повернула їй на картку 800 грн, хоча до останньої ОСОБА_1 жодних претензій матеріального або робочого характеру не мала.

Згодом ОСОБА_1 у соцмережах надіслав повідомлення власник приміщення ОСОБА_4 про те, що він написав на неї заяву до поліції про пошкодження нею вікон у приміщенні центру, на що вона попросила надати відео, на якому видно, що саме вона вчинила такі дії, у відповідь він написав, що ознайомить її з ним пізніше, після чого із власником приміщення та директором корекційного центру вона більше не спілкувалась. Потім ОСОБА_1 зателефонували з поліції, у відділі поліції їй показали відео та склали на неї протокол. На думку ОСОБА_1 , власник приміщення вважає, що саме вона пошкодила вікна, оскільки йому так подала інформацію директор центру ОСОБА_5 , яка, ймовірно, негативно до неї ставиться через прохання повернути кошти за консультацію. Ніяких вікон вона не розбивала, а на продемонстрованому їй поліцією відеозаписі взагалі не видно ні обличчя особи, ні якихось її прикметних ознак.

Суд, заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи та відео з вуличних камер відеоспостереження, приходить до наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Статтею 173 КУпАП передбачено настання адміністративної відповідальності за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, дрібне хуліганство - це форма адміністративного правопорушення, яка включає в себе умисні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Для визнання дій дрібним хуліганством вони мають бути вчинені в громадському місці та носити характер порушення громадського порядку.

Під громадським порядком, в основі якого лежить громадський спокій, слід розуміти забезпечення спокійних умов праці, іншої громадсько-корисної діяльності, відпочинку й побуту людей, громадської моралі тощо. Забезпечення громадського спокою, недоторканості майна, честі й гідності особи є складовими частинами поняття громадського порядку, охоплюються цим поняттям.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства проявляється в активних, суспільно шкідливих діях осіб, що порушують громадський спокій. Закон не деталізує поняття дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян. До них, зазвичай, відносять нецензурну лайку в громадських місцях, на вулиці, у транспорті; образливе чіпляння до громадян, агресивні словесні випади; порушення тиші в житлових районах, особливо в нічний час; дрібні акти вандалізму (графіті, псування громадського майна).

На підтвердження наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП, уповноваженою особою до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 143190 від 08.05.2025 додано: письмове пояснення ОСОБА_1 від 08.05.2025 в якому вона підтверджує відвідування корекційного центру «SAM» до моменту виникнення непорозуміння із власницею, разом з тим їй не відомо хто причетний до побиття вікон у цьому центрі; фотозображення (скріншот) з місця події, якість якого і зйомка в нічний час не дозволяють встановити будь-які об`єктивні обставини, окрім ряду припаркованих автомобілів та нечіткого силуету людини біля них.

Також у матеріалах справи наявний відеозапис з вуличних камер спостереження із місця події, на якому зафіксовано, як у темну пору доби невідома жінка зі світлим волоссям підійшла до припаркованого автомобіля і почала виймати по черзі зі своєї сумки невідомі предмети, які так само по черзі жбурляла у якийсь об`єкт, ймовірно, в приміщення корекційного центру «SAM», після чого розвернулася та попрямувала у невідомому напрямку. Через зйомку у темну пору доби і значну віддаленість до об`єкта зйомки зображення особи є нечітким і нерозбірливим, що позбавляє можливості встановити риси обличчя вказаної особи чи якісь характерні ознаки її зовнішності.

За змістом протоколу за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 у провину ставиться здійснення дрібного хуліганства, а саме пошкодження двох вікон шляхом розбиття в приміщенні.

З огляду на викладену у протоколі конструкцію об`єктивної сторони правопорушення, незрозумілим є складання протоколу саме щодо ОСОБА_1 , оскільки матеріали справи не містять протоколу про прийняття від заявника заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію із вказівкою саме на ОСОБА_1 як на особу, що вчинила хуліганські дії, відомостей про надходження до правоохоронних органів заяви про пошкодження ОСОБА_1 чужого майна чи відомостей про надходження та реєстрацію повідомлення про адміністративне правопорушення та опрацювання виклику.

Пояснення свідків, у тому числі власника приміщення і директора корекційного центру, вказаної у протоколі потерпілої або осіб, що могли бачити ОСОБА_1 на місці події під час вчинення хуліганських дій, у матеріалах справи відсутні.

Загалом у справі не містяться також відомості про пошкоджений об`єкт, розташований по АДРЕСА_2 , ступінь і локалізацію цих пошкоджень, їх фіксацію (зображення), відомості про власника цього об`єкту.

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено конкретного приміщення, де були пошкоджені вікна (промисловий об`єкт, житловий будинок, магазин, об`єкт надання послуг і т.п.).

З метою повного та об`єктивного з`ясування усіх обставин справи, суд шляхом направлення повідомлення у Viber на вказаний у протоколі контактний номер викликав потерпілу ОСОБА_6 , однак остання, будучи повідомленою про дату, час та місце судового засідання, для розгляду справи не з`явилася, будь-яких заяв чи клопотань до суду не подавала.

Таким чином, доказів того, що ОСОБА_1 дійсно вчинила зазначені у протоколі дії, матеріали справи не містять, а під час перегляду відеозапису з місця події вказаного у протоколі порушення ОСОБА_1 громадського порядку виявлено не було, оскільки особу жінки на відеозаписі, яка ймовірно щось пошкодила чи розбила, неможливо встановити через малоінформативність запису.

Будь-яких інших належних та допустимих доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Суддя наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч. 1,2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).

З аналізу статей 9, 33, 245, 252 КУпАП вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

За таких обставин, встановлюючи наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, через відсутність об`єктивної сторони правопорушення.

Враховуючи, що відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суддя вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись статтями 173, п.1, 247, 254, 256, 279, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАПу зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Ю. А. Остапенко