Справа № 711/4758/25
Номер провадження 3/711/1342/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Остапенко Ю.А., за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративні матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (протокол серії ВАВ №206384 від 22.05.2025 за ст. 185 КУпАП та протокол серії ВАД № 334600 від 22.05.2025 за ст. 173 КУпАП) про притягнення

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП,

УСТАНОВИВ :

ОСОБА_2 , 22 травня 2025 року, о 10:34 години, перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 180, на центральному ринку, виражався нецензурною лайкою, чіплявся образливо до громадян, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_2 , 22 травня 2025 року, близько 10:40 години, перебуваючи у громадському місці, за адресою: м. Черкаси, Благовісна, 180, з ознаками алкогольного сп`яніння, не виконував неодноразові законні вимоги поліцейського про припинення правопорушення, шарпав працівника поліції, поводив себе зухвало та нахабно.

Своїми діями ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Два протоколи про адміністративні правопорушення надійшли до суду одночасно, тому розглядаються з дотриманням ст. 36 КУпАП.

ОСОБА_2 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративних правопорушень визнав у повному обсязі, у скоєному щиро розкаювався. Повідомив, що через сімейні обставини іноді може зловживати алкоголем, так сталося і 22.05.2025. Визнав, що дійсно чіплявся до перехожих, агресивно та зухвало поводив себе із поліцейськими.

Суд, дослідивши матеріали справи та відеозаписи з нагрудних камер поліцейських, приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Окрім визнання вини самим порушником, факт вчинення ОСОБА_2 адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП та ст. 185 КУпАП, підтверджується сукупністю письмових доказів, досліджених безпосередньо під час судового розгляду, а саме:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 334600 від 22.05.2025, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП;

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 206384 від 22.05.2025, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП;

- протоколом АА № 157099 від 22.05.2025 про адміністративне затримання ОСОБА_2 для припинення адміністративного правопорушення;

- письмовим поясненням свідка ОСОБА_3 від 22.05.2025 про те, як невідомий їй чоловік у стані алкогольного сп`яніння висловлювався до неї та в бік інших перехожих нецензурною лайкою, поводив себе агресивно, після чого шарпав свідка за одяг, а згодом таку ж поведінку виявляв під час спілкування з поліцейськими, яким намагався завдати удар;

- письмовим поясненням свідка ОСОБА_4 від 22.05.2025, відповідно до якого невідома йому особа чоловічої статі, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, нецензурно висловлювався в бік громадян, а також чіплявся до нього та завдав удару в область шиї;

- рапортом поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону управління патрульної поліції в Черкаській області ДПП Б. Ратушного від 22.05.2025, відповідно до якого 22.05.2025 по прибуттю за викликом про хуліганство на місце події поліцейський патруль виявив інший екіпаж поліції та ОСОБА_2 , який мав ознаки алкогольного сп`яніння, перебував у громадському місці, висловлювався нецензурною лайкою в бік перехожих та працівників поліції, намагався завдати удари, поводив себе зухвало та нахабно. На законні вимоги поліцейських припинити вчиняти правопорушення не реагував, намагався нанести удари, у зв`язку з чим до ОСОБА_2 було застосовано спеціальний засіб кайданки та доставлено до ЧРУП ГУНП в Черкаській області для складання адміністративних матеріалів;

- відеозаписами з нагрудних камер поліцейських із зафіксованими обставинами виявлення ОСОБА_2 , спілкування з ним, під час якого порушник мав явні ознаки стану алкогольного сп`яніння, неодноразово допускав нецензурні висловлювання в бік інших громадян та поліцейських, поводив себе агресивно, на зауваження працівників поліції не реагував, у зв`язку з чим ОСОБА_2 було затримано та доставлено до ЧРУП ГУНП в Черкаській області для встановлення особи та складання адміністративних матеріалів.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 26 червня 1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів», злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Саме на таке тлумачення посилається й Конституційний Суд України у своєму рішенні від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011.

Суддя звертає увагу, що саме через агресивну поведінку і нецензурні висловлювання ОСОБА_2 поліцейські вимушені були після неодноразового попередження про це застосувати до нього фізичну силу і спецзасоби та здійснити адміністративне затримання для припинення вчинення ним адміністративного правопорушення. Отже, працівники поліції, які прибули на місце події за викликом про хуліганські дії, мали об`єктивні підстави вимагати від ОСОБА_2 дотримання належної законослухняної поведінки і припинення правопорушення, у зв`язку з чим реагували відповідно до вимог КУпАП та Закону України «Про Національну поліцію» щодо затримання особи за вчинення адміністративного правопорушення та для його припинення.

Зазначені вище докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку.

Дослідивши докази, оцінивши їх відповідно до ст. 252 КУпАП, суд вважає, що вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП, доведена повністю.

Вирішуючи питання чи підлягає ОСОБА_2 адміністративній відповідальності за вчинення зазначених адміністративних правопорушень, суд виходить з того, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність правопорушника обставин не вбачається.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Ураховуючи характер вчиненого правопорушення, місце, час і обставини його вчинення, порушення ОСОБА_2 громадського порядку та спокою громадян, особу правопорушника, ступінь його вини, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у виді десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме за ст. 185 КУпАП, яке буде достатнім для його виховання в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як ним самим, так і іншими особами.

Частиною 1 ст. 307 КУпАП передбачено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно з частинами 1 і 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, міститься у ст. 5 вказаного Закону.

Відтак, із ОСОБА_2 у дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605,60 грн, оскільки доказів, які б надавали суду підстави для його звільнення від сплати цього збору, матеріали справи не містять.

На підставі викладеного та керуючись статтями 40-1, 173, 185, 221, 268, 276, 277, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративні матеріали № 711/4758/25, провадження № 3/711/1342/25; № 711/4760/25, провадження № 3/711/1343/25, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 173 та ст. 185 КУпАП об`єднати в одне провадження, присвоївши йому номер 711/4758/25.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП, і, з урахуванням положень ч. 2 ст. 36 КУпАП, накласти на нього адміністративне стягнення у межах санкції ст. 185 КУпАП у виді штрафу в розмірі десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 605,60 грн.

У разі несплати правопорушником штрафу у п`ятнадцятиденний термін з дня вручення йому постанови, постанова надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

У порядку примусового виконання постанови органам державної виконавчої служби стягнути із ОСОБА_2 подвійний розмір штрафу в сумі 340 (триста сорок) грн.

Строк пред`явлення постанови до виконання - протягом трьох місяців з моменту її винесення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Ю. А. Остапенко