Справа №295/4932/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2025 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Довгалюк Людмила Василівна, розглянувши матеріали, які надійшли з ВАП Управління патрульної поліції в Житомирській області ДПП, про притягнення до адміністративної відповідальності за статтями 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , військовослужбовця, РНОКПП відсутній, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

В С Т А Н О В И В :

30.06.2025 до Богунського районного суду м. Житомира з ВАП Управління патрульної поліції в Житомирській області ДПП після доопрацювання, здійсненого на виконання постанови судді Богунського районного суду м. Житомира Чорнія Р.О. від 04.06.2025, повернулися матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтями 173, 185 КУпАП.

Відповідно до протоколів автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 30.06.2025, справи 295/4932/25, 295/4935/25 стосовно ОСОБА_1 передані на розгляд судді Довгалюк Л.В.

Правила, встановлені ст. 36 КУпАП, допускають розгляд одним і тим же органом справ про адміністративні правопорушення відносно особи, яка вчинила кілька адміністративних порушень.

Вказані матеріали складені стосовно однієї особи та перебувають у провадженні одного органу, уповноваженого на їх розгляд, у зв`язку з чим, на підставі ст. 36 КУпАП, підлягають об`єднанню в одне провадження.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП № 115830 від 06.04.2025, ОСОБА_1 06.04.2025 о 08 годині 55 хвилин за адресою: АДРЕСА_2 виражався нецензурною лайкою у під`їзді будинку при сусідах та працівниках поліції, чим порушив громадський порядок.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 142320 від 06.04.2025, о 08 годині 53 хвилини у АДРЕСА_2 у під`їзді будинку ОСОБА_1 вчинив злісну непокору працівникам поліції, а саме не виконував законні вимоги працівників поліції припинити порушувати громадський порядок, шарпав їх за форменний одяг, чим порушив громадський порядок.

ОСОБА_1 у судові засідання засідання не з`явився, хоча неодноразово належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, про що свідчать довідки про недоставку судових повісток у вигляді смс-повідомлень, оскільки абонент тимчасово недоступний, рекомендовані поштові повідомлення повернулися на адресу суду з відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою.

У постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат належним чином повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки (Постанова КЦС ВС від 10.05.2023 № 755/17944/18 (61-185св23).

Водночас, інформація щодо всіх судових справ є у вільному доступі на офіційному веб-порталі «Судова влада України».

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022).

Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України», будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.

Будучи достеменно обізнаним про складання щодо нього протоколів про адміністративні правопорушення, ОСОБА_1 не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, заяви про відкладення слухання справи чи проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

При цьому суд вчинив всі необхідні дії щодо належного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про дату, час та місце розгляду справи.

Враховуючи наведене вище, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних у справі матеріалів, обсяг яких є достатнім для прийняття рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, керуючись законом і правосвідомістю, суддя дійшов наступного висновку.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (ч. 2 ст. 7 КУпАП).

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ст. ст. 173, 185 КУпАП, та його вина підтверджуються: протоколами про адміністративне правопорушення серії ГП № 115830 від 06.04.2025, ГП № 142320 від 06.04.2025; копією постанови у справі про адміністративне правопорушення серії ЕГА № 1735640 від 06.04.2025 за ч. 1 ст. 178 КУпАП; протоколом про адміністративне затримання серії АА № 021256 від 06.04.2025; відтвореними відеофайлами та іншими матеріалами справи.

Оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку, що своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ст. ст. 173, 185 КУпАП, дії особи кваліфіковано правильно, вина доведена повністю.

Згідно п. 7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Постановляючи рішення про закриття провадження у справі на підставі ст. 38 КУпАП, яка є нереабілітуючою обставиною, з огляду на положення ст. ст. 251, 252 КУпАП, суд повинен вирішити питання щодо наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, а також надати належну оцінку дослідженим доказам в їх сукупності.

Як встановлено судом із протоколів та долучених до них матеріалів, адміністративні правопорушення за статтями 173, 185 КУпАП вчинені ОСОБА_1 06.04.2025, на момент надходження до суду та розгляду справи закінчилися строки, передбачені ч. 2 ст. 38 КУпАП, що відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП є підставою для закриття провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 7, 38, 173, 185, 247, 280 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Справи № 295/4932/25, № 295/4935/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за статтями 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 об`єднати в одне провадження та присвоїти об`єднаній справі № 295/4932/25.

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. ст. 173, 185 КУпАП, та закрити провадження у справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням строків накладання адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з моменту її винесення.

Суддя