Справа № 482/1275/25
Номер провадження 3/482/617/2025
ПОСТАНОВА

Іменем України

03 липня 2025 року місто Нова Одеса

Суддя Новоодеського районного суду Миколаївської області Кічула В.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, місце роботи не відоме, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

27.05.2025 року о 05 год. 00 хв., Миколаївська обл., Миколаївський р-н, південна околиця м. Нова Одеса, р. Південний Буг, ОСОБА_1 здійснював вилов водних біоресурсів забороненим знаряддям лову сітками лісковими, з човна промислового ЯЗП1104, під час весняно-літньої нерестової заборони, виловив рибу: карась сріблястий у кількості 17 екз., окунь у кількості 4 екз., лин у кількості 2 екз., чим порушив вимоги пп. 4 п. 1, пп. 4 п. 4 розділу IV «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 року.

Тим самим своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП та завдав шкоди рибному господарству України на суму 42721,00 грн., розраховану згідно Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), затверджених Постановою КМУ від 29.09.2023 року № 1042.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, але надав до суду письмову заяву, в якій свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав, щиро розкаявся у вчиненому, справу просив розглядати за його відсутності.

Вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного порушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами, а саме:

?даними протоколу про адміністративне правопорушення серії МК № 000573 від 27.05.2025 року, в якому ОСОБА_1 власноручно написав пояснення, яким підтвердив обставини, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення;

?описом об`єктів лову (добування), вилучених у порушника ОСОБА_1 , відповідно до якого у останнього було вилучено: карась сріблястий розміром 23-34 см. у кількості 17 особин, окунь розміром 16-27 см. у кількості 4 особин, лин розміром 24-28 см. у кількості 2 особин;

?описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, вилучених у правопорушника, згідно з якою у ОСОБА_1 було вилучено: човен промисловий ЯЗП1104, сітку ліскову довжиною 100 м., висотою 1,6 м., з вічком 100 мм., сітку ліскову довжиною 50 м., висотою 1,3 м., з вічком 50 мм., які вилучено працівником поліції слідчим СУ ГУНП в миколаївській області Громецьким І.В., ЄРДР № 0000069 від 27.01.2025 року;

?накладною від 28.05.2025 року, якою Рибоохоронним патрулем, вилучені у ОСОБА_1 , водні біоресурси, передано Психінтернату.

Відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Відповідно до пп. 4 п. 1 розділу IV «Правил любительського рибальства», забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: гарпунами, острогами, луками, арбалетами та іншими колючими знаряддями лову за виключенням не заборонених цими Правилами гачкових знарядь лову та елементів підводних рушниць.

Відповідно до пп. 4 п. 1 розділу IV «Правил любительського рибальства», забороняється добування (вилов) у такі періоди: у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями лову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега.

Наказом Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області від 25.03.2025 року № 66 затверджено перелік меж нерестовищ у період нересту 2025 року в зоні контролю Управління, зокрема, на р. Південний Буг по лівому березі від південної межі с. Новопетрівське до північної межі с. Зайве та вглиб водойми на 100 м.; види водних біоресурсів, які нерестяться: лящ, тараня, карась, сазан, плоскирка, сом.

Підпунктом 1 пункту 1 розділу ІІ Правил, встановлено заборону добування (вилову) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) на території України у визначені строки, зокрема у басейні Чорного моря на період нересту в р. Південний Буг від впадання у Бузький лиман до с. Голоскове - з 5 квітня до 25 травня.

Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Враховуючи особу винного, ступінь його вини, відсутність даних, що негативно характеризують його особу суд вважає, що відповідно до мети адміністративного стягнення, яке застосовується до особи з метою її виховання в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП) необхідним та достатнім для його виправлення буде застосування до ОСОБА_1 міри адміністративного стягнення у виді мінімального штрафу, передбаченого санкцією ч. 4 ст. 85 КУпАП, в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 40 КУпАП передбачено можливість вирішення судом питань пов`язаних з відшкодуванням шкоди, що була завдана правопорушенням, в незалежності від розміру заподіяної шкоди.

При цьому, судом враховується, що відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

У статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Відповідно до положень ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища та у застосуванні заборонених знарядь добування тварин.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку.

У разі вилучення незаконно добутих живих тварин повинні бути вжиті заходи щодо їх збереження, і за можливості - повернення у природне середовище.

Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), затверджених Постановою КМУ від 29.09.2023 року № 1042.

Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

За ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), затверджених Постановою КМУ від 29.09.2023 року № 1042, такса, за 1 особину карася сріблястого складає 93 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 1581,00 грн., за 1 особину окуня складає 186 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 3162,00 грн., за 1 особину лина складає 94 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 1598,00 грн., а відтак з ОСОБА_1 слід стягнути користь Держави 42721,00 грн. заподіяної шкоди.

У відповідності до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 33-35, 40, 40-1, 221, 248-249, 252, 276, 280, 283 та п. 1 ч. 1 ст. 284 КУпАП, суддя, -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340,00 (триста сорок) гривень, який стягнути на користь Держави на рахунок № UA 0014468, отримувач коштів: Миколаїв.ГУК/тг м. Нова Одеса/21081100, МФО 899998 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної рибним запасам України у розмірі 42721,00 (сорок дві тисячі сімсот двадцять одна) грн., які сплатити на р/р № UA 0014468, отримувач коштів: Миколаїв.ГУК/тг м. Нова Одеса/21081100, МФО 899998 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь Держави судовий збір в розмірі 605,60 (шістсот п`ять гривень 60 копійок) грн. на рахунок UA0014468, отримувач Миколаїв ГУК/тг м. Нова Одеса/22030101, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Вилучені у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , водні біоресурси: карась сріблястий розміром 23-34 см. у кількості 17 особин, окунь розміром 16-27 см. у кількості 4 особин, лин розміром 24-28 см. у кількості 2 особин, конфіскувати шляхом примусової безоплатної передачі у власність Держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Новоодеський районний суд Миколаївської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.М. Кічула