Справа № 681/767/25
Провадження 3/681/263/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року

Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Горщар А.Г.,

розглянувши матеріали, які надійшли від відділу поліцейської діяльності №3 (м. Полонне) Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області,

про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого,

за ч.1 ст.173-2 КУпАП, -

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 415607 від 23.06.2025 (далі Протокол) ОСОБА_1 ставиться в провину, що він 22.06.2025 приблизно о 22:00 годині за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 вчинив відносно своєї матері ОСОБА_2 домашнє насильство, тобто умисні дії фізичного та психологічного характеру, а саме, штовхав її та ображав нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода фізичному та психологічному здоров`ю потерпілої, чим, на думку автора Протоколу, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на розгляд справи за викликом суду не прибули, причин неявки не повідомили.

Статтею 268 КУпАП передбачений вичерпний перелік статей при розгляді справ за якими присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Категорія справ за ст. 173-2 КУпАП до вказаного переліку не входить, а тому присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за даною статтею у судовому засіданні не є обов`язковою.

Окрім того, у рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумінні інтервалу часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

У зв`язку з цим, суд, на виконання вимог ст. 277 КУпАП, з дотриманням строків розгляду даної справи, здійснює судовий розгляд у відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає про таке.

Згідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній у відповідності з законом.

Відповідно до ст.245 цього Кодексу завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Як зазначається в ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Обов`язок щодо збирання доказів, за положеннями ч.2 ст.251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до диспозиції ст.173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства характеризується, зокрема, умисним вчиненням будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень. Погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Суб`єктивна сторона правопорушення полягає в умисному вчиненні насильства в сім`ї.

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).

З матеріалів справи вбачається, що підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 було звернення його матері ОСОБА_2 , яка вказала, що її син 22.06.2025 влаштував сварку, під час якої ображав її нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, доказом, який долучений до протоколу, є письмові пояснення ОСОБА_2 , свідків події чи обставин, за яких ОСОБА_1 ображав ОСОБА_2 нецензурною лайкою, штовхав її, чи інших доказів, які б підтвердити зазначений факт домашнього насильства, немає.

Протокол про адміністративне правопорушення за своєю правовою природою не є самостійним і беззаперечним доказом, а обставини, викладені в ньому, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом.

Письмові пояснення ОСОБА_2 про вчинення відносно неї зі сторони ОСОБА_1 домашнього насильства не підтверджуються іншими доказами, тому не можуть бути взяті до уваги судом.

Згідно закріпленого у ст.62 Конституції України принципу презумпції невинуватості, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення, а також усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

На підставі того, що в матеріалах справи відсутні будь-які об`єктивні та достовірні докази, які свідчили б про умисне вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства відносно своєї матері, що мають значення для правильного вирішення справи, суд вважає, що на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись наведеним, п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.280, 283, 284 КУпАП суддя, -

постановив:

Закрити провадження по даній справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП через відсутність в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, потерпілою, до Хмельницького апеляційного суду через Полонський районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Анатолій ГОРЩАР