НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

27 червня 2025 року Справа № 322/873/25 (Провадження № 3/322/509/25)

Суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області Губанов Р.О., розглянувши справи про адміністративні правопорушення, що надійшли до суду 12.06.2025 з відділення поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, за ч.ч.2, 3 ст.173-2 КУпАП, які об`єднанні в одне провадження, щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 10.06.2025 серії ВАВ №004333 (далі Протокол за ч.2 ст.173 КУпАП) ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.2 ст.173-2 КУпАП, а саме: «08.06.2025 близько 21:00 годин гр. ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру по відношенні до колишньої дружини ОСОБА_2 в присутності малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння висловлювався в бік колишньої дружини нецензурною лайкою провокував бійку, виганяв їх з будинку, на зауваження не реагував, в наслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю малолітнього ОСОБА_3 , чим порушив пп.7 п.2 ст.3 р1 ЗУ «Про запобігання корупції та протидії домашньому насильству».

Крім цього, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 10.06.2025 серії ВАД №427828 (далі Протокол за ч.3 ст.173 КУпАП) ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.3 ст.173-2 КУпАП, а саме: «08.06.2025 близько 21:00 годин за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 , вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно колишньої дружини ОСОБА_2 , а саме перебуваючи в нетверезому стані висловлювався в її бік нецензурною лайкою, провокував бійку, виганяв з будинку, а її зауваження припинити не реагував, внаслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої, чим порушив пп.2 п.2 ст.3 р1 ЗУ «Про запобігання корупції та протидії домашньому насильству» повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення».

В судове засідання ОСОБА_1 і потерпілі ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , не з`явилися. Потерпіла надала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. ОСОБА_1 і ОСОБА_3 будь-яких клопотань щодо відкладення чи перенесення судового засідання, а також пояснень чи заяв по суті справи не подали.

Неявка останніх не перешкоджає розгляду справи.

Вирішуючи питання про наявність підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності, суддя виходить з такого.

Згідно з ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

За приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява N36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява N926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Частиною першою статті 173-2 КУпАП у редакції, що була чинною до 18.12.2024, передбачалася відповідальність, за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

Частиною першою статті 173-2 КУпАП у редакції, що набрала чинності з 19.12.2024, передбачено відповідальність, за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Частиною другою статті 173-2 КУпАП у редакції, що набрала чинності з 19.12.2024, передбачено відповідальність, діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи.

Частиною третьою статті 173-2 КУпАП у редакції, що набрала чинності з 19.12.2024, передбачено за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частинами першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню

З диспозиції частини першої статті 173-2 КУпАП у редакції, що набрала чинності з 19.12.2024, вбачається, що наявність наслідків домашнього насильства у вигляді завданої шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, є обов`язковим елементом складу цього адміністративного правопорушення, а сама лише ймовірність завдання такої шкоди більше не охоплюється диспозицією цієї норми.

Водночас, відповідно до ч.4 ст.269 КУпАП, якщо адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173-2 або 173-6 цього Кодексу, було вчинено у присутності малолітньої чи неповнолітньої особи, така особа також визнається потерпілим, незалежно від того, чи було їй заподіяно шкоду таким правопорушенням, і на неї поширюються права потерпілого, крім права на відшкодування майнової шкоди.

Отже, у разі вчинення домашнього насильства відносно малолітньої чи неповнолітньої особи, внаслідок чого завдано шкоди її фізичному або психічному здоров`ю, дії кривдника слід кваліфікувати за ч.2 ст.173-2 КУпАП, а у разі, якщо малолітня чи неповнолітня особа є свідком домашнього насильства, внаслідок якого завдано шкоди фізичному або психічному здоров`ю лише третьої особи, дії кривдника слід кваліфікувати за ч.1 ст.173-2 КУпАП, потерпілими від яких буде як третя особа, так і малолітня (неповнолітня) особа-свідок, яка не зазнала шкоди. Якщо ж внаслідок домашнього насильства, вчиненого одночасно як щодо повнолітніх, так і щодо малолітніх чи неповнолітніх осіб, завдано шкоди фізичному або психічному здоров`ю і повнолітніх, і малолітніх чи неповнолітніх осіб, дії кривдника слід кваліфікувати за ч.ч.1, 2 ст.173-2 КУпАП.

Суддею, окрім згаданих Протоколів досліджено такі оригінали і копії документів: реєстрація ВнП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ЄО №2446 від 08.06.2025, протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 08.06.2025, рапорт інспектора сектору ювенальної превенції відділу ЗРУП ГУНП в Запорізькій області майора поліції Дениса Яковлева, письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, паспорти ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , свідоцтво про народження ОСОБА_3 , посвідчення інваліда з дитинства серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 , терміновий заборонного припис стосовно кривдника серії АА №412131 від 09.06.2025, зобов`язання ОСОБА_5 .

У Протоколах за ч.2 ст.173-2 КУпАП, ч.3 ст.173-2 КУпАП, зазначено про спричинення шкоди психічному здоров`ю потерпілим, втім докази завдання такої шкоди здоров`ю потерпілим внаслідок дій кривдника у матеріалах справи відсутні.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Відповідний правовий висновок викладено у п.39 постанови Верховного Суду від 08.07.2020 по справі №463/1352/16-а (реєстраційний номер судового рішення у ЄДРСР 90264746).

За правилом п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з вказаного, суддя дійшов висновку про необхідність закриття провадження у справі про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.2, 3 ст.173-2 КУпАП.

Керуючись ст.ст.221, 247, 283 - 285, 294 КУпАП, суддя

постановив:

закрити провадження у справі про адміністративні правопорушення за ч.ч.2, 3 статті 173-2 КУпАП щодо ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Новомиколаївський районний суд Запорізької області, шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Р.О. Губанов