Справа №461/3990/25
Провадження №3/461/1514/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2025 року суддя Галицького районного суду м. Львова Кітов О.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керівника політичної партії «ДУХОВНА УКРАЇНА» (), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст. 212 21 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Відповідно до статті 17 Закону Національне агентство здійснило перевірку Звіту про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру (далі - Звіт) за IV квартал 2024 року, поданого політичною партією «Духовна Україна» (ідентифікаційний код 37965300, далі - Партія) до Єдиного державного реєстру звітності політичних партій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру (далі - Реєстр).

За результатами перевірки відповідності відомостей, зазначених у Звіті Партії, відомостям, що містяться у реєстрах, інших інформаційно-телекомунікаційних та довідкових системах, Національним агентством встановлено неповноту інформації, що полягає у невідображенні відомостей про залишок коштів на рахунках Партії та Львівської міської партійної організації Партії.

Відповідно до відомостей ІКС ДПС України «Податковий блок» у Партії та Львівської міської партійної організації Партії (ідентифікаційний код 38172246) наявні рахунки НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , відкриті в ПАТ «Державний ощадний банк України».

ПАТ «Державний ощадний банк України» листом від 17.02.2025 № 46/12- 11/19369/2025/БТ (вх. № 47657/0/07-25 від 20.02.2025) повідомив Національне агентство про відсутність руху коштів по рахунках та наявний залишок коштів на початок та кінець звітного періоду в сумі 326,20 гривень.

Відповідно до пункту 1 частини одинадцятої статті 17 Закону у звіті політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру обов`язково зазначається інформація про майно та нематеріальні активи станом на кінець звітного періоду, зокрема про грошові кошти на всіх рахунках, які належать партії, її місцевій організації, що в установленому порядку набула статусу юридичної особи.

Водночас у пункті 5 «Грошові кошти» розділу І «Майно та нематеріальні активи» Звітів Партії та Львівської міської партійної організації Партії відсутні відомості щодо залишку коштів на рахунках.

Партія листом від 11.03.2025 № 1 (вх. № 54383/0/07-25 від 1 1.03.2025) повідомила про причини невідображення відомостей щодо залишку коштів на рахунках у Звітах Партії та Львівської міської партійної організації Партії. Водночас зазначена в листі інформація не спростовує факту наявності складу адміністративного правопорушення.

Отже, невідображення у Звітах Партії та Львівської міської партійної організації Партії за IV квартал 2024 року інформації про грошові кошти на рахунках є порушенням пункту 1 частини одинадцятої статті 17 Закону.

Виявлене порушення зафіксовано у Висновку про результати перевірки Звіту Партії за IV квартал 2024 року від 27.02.2025 № 1912, затвердженому наказом Національного агентства від 27.02.2025 № 56/25, який опубліковано на офіційному вебсайті Національного агентства відповідно до вимог частини 25 статті 17 Закону.

Положенням частини 9 статті 17 Закону визначено, що політична партія зобов`язана подати до Національного агентства Звіт (у т. ч. її місцевих організацій, які в установленому порядку набули статусу юридичної особи) шляхом заповнення на офіційному вебсайті Національного агентства.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу II Порядку подання Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, затвердженого наказом Національного агентства від 19.02.2021 № 102/21 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.04.2021 за № 507/36129, Звіт політичної партії є структурованими даними, містить інформацію, внесену керівником політичної партії та/або особами, яких уповноважено в установленому порядку на подання Звіту, до електронних форм, передбачених Реєстром, та підписаний шляхом накладання на нього кваліфікованого електронного підпису керівника (уповноваженої особи) політичної партії.

Поданню Звіту передує процес його формування, який полягає в заповненні електронних форм інформацією, передбаченою Реєстром, відповідно до Закону.

Пункт 7.2 статті 7 статуту Партії, затвердженого V (позачерговим) Всеукраїнським з`їздом політичної партії «Духовна Україна» 17.08.2017, передбачає, що Голова Партії, серед іншого, без доручення представляє Партію в Україні та на міжнародній арені, має право скасування (крім рішень Всеукраїнського З`їзду) та підпису будь-яких документів і рішень Партії, має право вчинення дій від імені Партії у відносинах з органами державної влади, органами місцевого самоврядування, політичними партіями, підприємствами, установами, організаціями та іншими юридичними особами не залежно від форм власності та підпорядкування, фізичними особами (копія статуту Партії додається).

Листом від 21.03.2024 № 1 Партія надала відомості про ОСОБА_1 як керівника Партії.

Повноваження Путаса Юрія Володимировича як керівника Партії підтверджуються копією протоколу засідання Всеукраїнського Бюро політичної партії «Духовна Україна» від 16.10.2017, протоколу засідання V (позачергового) Всеукраїнського з`їзду політичної партії «Духовна Україна» від 06.12.2017 та витягом з Єдиного державного реєстру.

Стаття 3 Закону передбачає, що політичні партії провадять свою діяльність відповідно до Конституції України, цього Закону, а також інших законів України та згідно із партійним статутом, прийнятим у визначеному цим Законом порядку.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону у разі порушення політичними партіями Конституції України, цього та інших законів України до них можуть бути вжиті такі заходи: попередження про недопущення незаконної діяльності, заборона політичної партії.

Отже, враховуючи норми статті 19 Закону, а також приписи статей 7, 9, 14, 23, 24 КУпАП, суб`єктом вчинення правопорушення, передбаченого статтею 21221 КУпАП є керівник Партії або уповноважена особа, якою підписано та подано Звіт до Національного агентства.

Звіт Партії за IV квартал 2024 року подано до Національного агентства через Реєстр 03.01.2025 о 13:23 годині (унікальний ідентифікатор Звіту - 1814ееа0-с9с5-11ef- 9197-0tbca96b9f8a) та підписано шляхом накладання кваліфікованого електронного підпису керівником Партії ОСОБА_1 . Отже, останній підтвердив достовірність інформації, що викладена у Звіті Партії за IV квартал 2024 року.

Таким чином, ОСОБА_1 як посадова особа (керівник Партії) порушив порядок подання Звіту, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 212-21 КУпАП.

Статтею 14 КУпАП визначено, що посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил, зокрема, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подав до суду додаткові пояснення у яких зазначив, що протокол про адміністративне правопорушення, всупереч ст. 256 КУпАП, не містить підпису особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в тому числі цій особі і не роз`яснювались її права та обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП, зокрема відміток щодо цього вказаний протокол не містить. Крім того, ОСОБА_1 зазначає, що не вважає себе належним суб`єктом відповідальності за відповідне правопорушення та стверджує, що стягнення має накладатись на Партію, а не на нього.Просить врахувати норми ст. 22 КУпАП та визнати правопорушення малозначним зі звільненням від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням та закривши провадження у справі, на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП. Крім цього, зазначає, що у зв`язку з форс мажорними обставинами воєнного стану не має можливості прибути на засідання., а тому просить перенести засідання на дату після завершення воєнного стану.

Оцінюючи питання можливості проведення розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 , а також перенесення судового засідання, виходжу з наступного.

Статтею 1 КУпАП встановлено, що завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до статті 129 Конституції України, розумні строки розгляду справ судом віднесено до основних засад судочинства в Україні. Ця засада втілена, зокрема, у статті 245 КУпАП.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи за відсутності особи відносно якої складено протокол, суд враховує принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, оскільки неявка в судове засідання особи, в тому числі внаслідок неотримання нею поштової кореспонденції, відсутності за місцем проживання зазначеним у протоколі тощо, нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством визначених статтею 1 КУпАП.

Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Положення чинного законодавства, зокрема Кодексу України про адміністративні правопорушення, не покладають на суддю імперативного обов`язку відкласти розгляд справи, у разі неявки учасника провадження, у тому числі з причин наведених ОСОБА_1 .

Більше того, якщо розглянути порушене ОСОБА_1 питання з точки зору застосування

ОСОБА_1 просить відкласти розгляд справи у зв`язку із «форс мажорними обставинами».

Окрім самого посилання на воєнний стан, ОСОБА_1 не вказує жодної фактичної перешкоди прибуття у судове засідання. З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований у населеному пункті де розташований суд м. Львів.

Згідно ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Наведене свідчить про те, що участь особи відносно якої складено протокол (у даному випадку ОСОБА_1 ) не є обов`язковою у цій категорії справ.

За наведених обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності повторно не з`явилася в судове засідання, подала до суду вищенаведені пояснення, вважаю можливим провести розгляд справи у її відсутності.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 21221 КУпАП передбачена відповідальність за порушення встановленого порядку або строків подання фінансового звіту про надходження і використання коштів виборчого фонду, звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру або подання фінансового звіту, оформленого з порушенням встановлених вимог.

Судом встановлено наступне.

Відповідно до статті 17 Закону Національне агентство здійснило перевірку Звіту про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру (далі - Звіт) за IV квартал 2024 року, поданого політичною партією «Духовна Україна» (ідентифікаційний код 37965300, далі - Партія) до Єдиного державного реєстру звітності політичних партій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру (далі - Реєстр).

За результатами перевірки відповідності відомостей, зазначених у Звіті Партії, відомостям, що містяться у реєстрах, інших інформаційно-телекомунікаційних та довідкових системах, Національним агентством встановлено неповноту інформації, що полягає у невідображенні відомостей про залишок коштів на рахунках Партії та Львівської міської партійної організації Партії.

Відповідно до відомостей ІКС ДПС України «Податковий блок» у Партії та Львівської міської партійної організації Партії (ідентифікаційний код 38172246) наявні рахунки НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , відкриті в ПАТ «Державний ощадний банк України».

ПАТ «Державний ощадний банк України» листом від 17.02.2025 № 46/12- 11/19369/2025/БТ (вх. № 47657/0/07-25 від 20.02.2025) повідомив Національне агентство про відсутність руху коштів по рахунках та наявний залишок коштів на початок та кінець звітного періоду в сумі 326,20 гривень.

Відповідно до пункту 1 частини одинадцятої статті 17 Закону у звіті політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру обов`язково зазначається інформація про майно та нематеріальні активи станом на кінець звітного періоду, зокрема про грошові кошти на всіх рахунках, які належать партії, її місцевій організації, що в установленому порядку набула статусу юридичної особи.

Водночас у пункті 5 «Грошові кошти» розділу І «Майно та нематеріальні активи» Звітів Партії та Львівської міської партійної організації Партії відсутні відомості щодо залишку коштів на рахунках.

Партія листом від 11.03.2025 № 1 (вх. № 54383/0/07-25 від 1 1.03.2025) повідомила про причини невідображення відомостей щодо залишку коштів на рахунках у Звітах Партії та Львівської міської партійної організації Партії. Водночас зазначена в листі інформація не спростовує факту наявності складу адміністративного правопорушення.

Отже, невідображення у Звітах Партії та Львівської міської партійної організації Партії за IV квартал 2024 року інформації про грошові кошти на рахунках є порушенням пункту 1 частини одинадцятої статті 17 Закону.

Виявлене порушення зафіксовано у Висновку про результати перевірки Звіту Партії за IV квартал 2024 року від 27.02.2025 № 1912, затвердженому наказом Національного агентства від 27.02.2025 № 56/25, який опубліковано на офіційному вебсайті Національного агентства відповідно до вимог частини 25 статті 17 Закону.

Щодо тверджень ОСОБА_1 про те, що він не є належним суб`єктом відповідальності, виходжу з наступного.

Положенням частини 9 статті 17 Закону визначено, що політична партія зобов`язана подати до Національного агентства Звіт (у т. ч. її місцевих організацій, які в установленому порядку набули статусу юридичної особи) шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу II Порядку, подання Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, затвердженого наказом Національного агентства від 19.02.2021 № 102/21 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.04.2021 за № 507/36129, Звіт політичної партії є структурованими даними, містить інформацію, внесену керівником політичної партії та/або особами, яких уповноважено в установленому порядку на подання Звіту, до електронних форм, передбачених Реєстром, та підписаний шляхом накладання на нього кваліфікованого електронного підпису керівника (уповноваженої особи) політичної партії. Поданню Звіту передує процес його формування, який полягає в заповненні електронних форм інформацією, передбаченою Реєстром, відповідно до Закону.

Згідно долученої до протоколу копії статуту Партії, у пункті 7.2 статті 7 статуту Партії, затвердженого IV (позачерговим) Всеукраїнським з`їздом політичної партії «Духовна Україна» 17.08.2017, передбачено, що Голова Партії, серед іншого, без доручення представляє Партію в Україні та на міжнародній арені, має право скасування (крім рішень Всеукраїнського З`їзду) та підпису будь-яких документів і рішень Партії, має право вчинення дій від імені Партії у відносинах з органами державної влади, органами місцевого самоврядування, політичними партіями, підприємствами, установами, організаціями та іншими юридичними особами не залежно від форм власності та підпорядкування, фізичними особами.

З долученої до протоколу копії листа від 21.03.2024 № 1 Партія надала відомості про ОСОБА_1 , як керівника Партії.

Згідно долученого до матеріалів справи копії протоколу та витягу з Єдиного державного реєстру, повноваження Путаса Юрія Володимировича, як керівника Партії, підтверджуються копією протоколу засідання Всеукраїнського Бюро політичної партії «Духовна Україна» від 16.10.2017 та витягом з Єдиного державного реєстру.

Стаття 3 Закону передбачає, що політичні партії провадять свою діяльність відповідно до Конституції України, цього Закону, а також інших законів України та згідно із партійним статутом, прийнятим у визначеному цим Законом порядку.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону, у разі порушення політичними партіями Конституції України, цього та інших законів України до них можуть бути вжиті такі заходи: попередження про недопущення незаконної діяльності, заборона політичної партії.

Виходячи з наведених вище положень статті 19 Закону, а також приписів статей 7, 9, 23, 24 КУпАП, суб`єктом вчинення правопорушення, передбаченого статтею 21221 КУпАП є керівник Партії або уповноважена особа, якою підписано та подано Звіт до Національного агентства, тобто у даному випадку саме ОСОБА_1 .

Звіт Партії за IV квартал 2024 року подано до Національного агентства через Реєстр 03.01.2025 о 13:23 годині (унікальний ідентифікатор Звіту - 1814ееа0-с9с5-11ef- 9197-0tbca96b9f8a) та підписано шляхом накладання кваліфікованого електронного підпису керівником Партії ОСОБА_1 . Отже, останній підтвердив достовірність інформації, що викладена у Звіті Партії за IV квартал 2024 року.

Статтею 14 КУпАП визначено, що посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил, зокрема, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Отже, ОСОБА_1 , який є посадовою особою - керівником Партії, є належним суб`єктом відповідальності у цій справі.

За змістом ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозаписуючих записів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При оцінці доказів суд застосовує стандарт доведення поза розумним сумнівом, який означає, що сукупність обставин, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення були учинено і особа відносно якої складено протокол про дане правопорушення є винною у його вчиненні.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, вважаю, що у діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212 21 Кодексу України про адміністративні правопорушення, що підтверджується дослідженим в ході розгляду справи:

- протоколом про адміністративне правопорушення №50-33/914 від 24.04.2025, який містить дані про суть адміністративного правопорушення та особу, яка його вчинила - ОСОБА_1 ;

- звітами про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру політичної партії «ДУХОВНА УКРАЇНА» за IV кварталу 2024 року;

- копією свідоцтва про державну реєстрацію політичної партії «ДУХОВНА УКРАЇНА»;

- висновком за результатами перевірки звітів про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру політичної партії «ДУХОВНА УКРАЇНА» за IV кварталу 2024 року (від 27.02.2025 №1912);

- листом зверненням політичної партії «ДУХОВНА УКРАЇНА» від 21.03.2024 вих.№1;

- копією протоколу засідання Всеукраїнського Бюро політичної партії «Духовна Україна» від 16.10.2017 та витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 29.03.2024 та копією Статуту цієї Партії;

- наказом НАЗК від 01.01.2025 № 1/25.

Аналізуючи докази по даній справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких істотних суперечностей, приходжу до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 21221 КУпАП доведена належним чином.

Доводи ОСОБА_1 про застосування положень ст. 22 КУпАП, з огляду на відсутність збитків державним та суспільним інтересам, у даному випадку не можуть вважатися належною підставою для застосування цієї статті, адже положення ст. 21221КУпАП не містять у диспозиції вимог про наявність такої шкоди для такої кваліфікації дій відповідного суб`єкта. Водночас, наведені обставини враховуються судом при визначенні виду та розміру стягнення.

З огляду на наведене, судом відхиляється клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження у справі.

Статтею 33 КУпАП передбачено, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Беручи до уваги те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов висновку, що з метою виховання правопорушника та запобігання вчинення ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції відповідної статті КУпАП.

Статтею 40-1 КУпАП передбачено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника стягується 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому з особи яка притягується до відповідальності на користь держави слід стягнути судовий збір у встановленому розмірі.

Керуючись ст. 283, 284 КУпАП,

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 21221 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100 (п`ять тисяч) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної судової адміністрації України 605 гривень 60 копійок судового збору.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Відповідно до ст. 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі відсутності самостійного заробітку в осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративне правопорушення, штраф стягується з батьків або осіб, які їх замінюють. Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України, за винятком штрафу, що стягується на місці вчинення правопорушення, якщо інше не встановлено законодавством України. У разі несплати штрафу на місці вчинення адміністративного правопорушення документ, що підтверджує його сплату, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення цього штрафу.

Згідно ст. 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Суддя Олександр КІТОВ