Справа № 187/916/25
П О С Т А Н О В А

іменем України

25 червня 2025 року

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Караул О.А. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1

за порушення ч. 1 ст. 183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Петриківського районного суду Дніпропетровської області із Слобожанського відділу державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (міста Одеса) надійшов адміністративний матеріал стосовно складений відносно ОСОБА_1 . З протоколу №21 про адміністративне правопорушення у виконавчому провадженні № 53770631 складеного 04.06.2025 встановлено наступне.

На виконанні у Слобожанського відділу державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (міста Одеса) перебуває виконавчий лист № 675/1800/16-ц виданий 02.11.2016 Ізяславським районним судом Хмельницької області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

Боржник не з`являється до відділу, офіційно не працевлаштований та рахунків не має. Натомість станом на 01.06.2025 має заборгованість по аліментам, яка становить суму 230 296.60 грн.

Зазначеними діями особа порушила вимоги ч. 12 ст. 71 ЗУ «Про виконавче провадження» та вчинила правопорушення передбачене ч. 1 ст. 183-1 КУпАП.

На доказ вини ОСОБА_3 додано: протокол №21 про адміністративне правопорушення у виконавчому провадженні №53770631 від 04.06.2025; копію виконавчого листа Ізяславського районного суду Хмельницької області від виданого 02.11.2016; копію постанови про відкриття ВП №53770631 від 12.04.2017; копію відповіді з ПФУ; копію відповіді з ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копію розрахунку заборгованості зі сплати аліментів у ВП № 53770631; викликами боржника до державного виконавця від 21.05.2025; підтвердженням надіслання виклику боржнику.

ОСОБА_1 до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з такого.

Частина 1 статті 183-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за несплату аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

З матеріалів справи вбачається, що виконавче провадження з примусового виконання здійснюється згідно до виконавчого листа у цивільній справі № 675/1800/16-ц виданого Ізяславським районним судом Хмельницької області від 02.11.2016. З розрахунку заборгованості зі сплати аліментів у ВП № 53770631 вбачається заборгованість боржника сукупний розмір якої, станом на 01.06.2025 становить суму 230 296.60.

Суд зазначає, що КУпАП визначено форму й передбачено основні вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення. Правове значення протоколу про адміністративне правопорушення полягає в тому, що він не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, поставленого особі у провину, а також відповідно до ст. 251 КУпАП, є доказом в справі про адміністративне правопорушення.

Так, дійсно протокол про адміністративне правопорушення і відомості, які відображені в ньому є лише одним із доказів, на підставі яких суд, в ході розгляду справи, встановлює наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення. При цьому, джерела доказів, перелік яких вказаний в ст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, дає можливість суду оцінити кожен з доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Однак, якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення. Тому, уповноваженим особам необхідно дотримуватися правил та процедур під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, прав та гарантій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, належному фіксуванні доказів вчинення правопорушення та їх зберіганні тощо.

Складання адміністративного протоколу це процесуальна дія, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення та в силу приписів статей 251, 252 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Сам по собі адміністративний протокол не є рішенням про притягнення посадової особи до адміністративної відповідальності.

Згідно до ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративні правопорушення повинні бути вказані: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення адміністративного правопорушення, суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається у протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписаний також цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Матеріалами справи не містять у собі будь-яких пояснень боржника, зокрема про обізнаність відкритого виконавчого провадження щодо нього; або розписок про ознайомлення із наявною заборгованістю, тощо. Тобто, в матеріалах справи відсутні докази обізнаності боржника про наявність заборгованості та про притягнення його з цих підстав до адміністративної відповідальності вцілому. Адже, як вбачається з матеріалів справи протокол складено за відсутності особи, яка притягається до відповідальності. Самі по собі реєстри поштових відправлень не можна вважати, як належним чином повідомлення особи про розгляд питання щодо складення стосовно неї протоколу, тобто в даному разі не дотримано право особи бути повідомленою про розгляд справи стосовно неї.

Таким чином, порушення процедурних норм щодо складання протоколу, його оформлення в даній справі носить істотний характер, що впливає на права особи, зокрема, права на захист, права на участь під час складання протоколу та права надання пояснень.

У зв`язку з цим суд визнає протокол про адміністративне правопорушення недопустимим доказом, та не приймає його до уваги.

Також, суд зауважує, що акт фіксування неявки боржника до виконавчої служби також не може бути визнаний належним доказом щодо обізнаності особи, яка притягається до відповідальності про виклик до служби для складання протоколу та доказом не сплати аліментів, оскільки як зазначено вище реєстр поштових відправлень не можна вважати належним чином повідомлення особи про розгляд питання щодо складення стосовно неї протоколу.

Розрахунок заборгованості, який складений державним виконавцем, також не може свідчити про не сплату аліментів, оскільки як зазначено вище, державним виконавцем не перевірено чи належним чином особа повідомлялася про вирішення питання складення протоколу про адміністративне правопорушення, під час якого особа могла надати відповідні пояснення. При цьому, інших пояснень, зокрема, боржника або стягувача щодо не сплати аліментів матеріали справи не містять.

Отже, долучені до матеріалів справи докази не випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту вчинення особою, яка притягається до відповідальності, адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 183-1 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вказане, у зв`язку недоведеністю наявності події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183-1 КУпАП в діях особи, яка притягається до відповідальності, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись статтями 221, 247, 280, 283-285, 289, 294 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративне провадження щодо ОСОБА_1 , закрити в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Петриківський районний суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги в десяти денний строк з дня винесення постанови.

Суддя: О. А. Караул