27.06.2025 Справа № 756/5306/25
Справа № 756/5306/25
№ 3/756/2276/25
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2025 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Ковальова В.М., розглянувши матеріал, який надійшов з ГУ ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , ФОП, громадянка України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

УСТАНОВИВ:

В провадження судді надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 1476 від 03.04.2025 року, головним державним інспектором відділу фактичних перевірок ГУ ДПС у м. Києві Гармашом О.В. при проведенні фактичної перевірки кафе, де здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , податкова адреса: АДРЕСА_2 , встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 , 01.03.2025 вчинила за адресою: АДРЕСА_3 , правопорушення встановленого порядку ведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування кожного підакцизного товару - відсутній код підакцизного товару згідно УКТЗЕД, чим порушено п. 11 ст. 3 Закону України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та вчинено правопорушення, передбачене ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, заяв, клопотань та пояснень на адресу суду не надходило.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях (у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року, у справі «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року) неодноразово зазначав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак, з метою усунення зловживань процесуальними правами особи, відносно якої вирішується питання про її притягнення до адміністративної відповідальності, уникнення затягування розгляду справи з огляду на строки накладення адміністративного стягнення, що можуть бути спрямовані на уникнення адміністративної відповідальності за вчинене, а також на строки розгляду даної категорії справи про адміністративне правопорушення (ст. 277 КУпАП), вважаю, що відповідно до ст. 268 КУпАП, можливо розглядати справу у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та оцінивши докази в їх сукупності, суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Діяння повинно містити усі ознаки складу правопорушення, за відсутності хоча б однієї вважається відсутнім склад у цілому.

Диспозиція ч.1 ст.155-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до п. 11 ст. 3 ЗУ "Про застосування РРО у сфері торгівлі громадського харчування та послуг" - суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

-проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями; Об`єктом правопорушень, передбачених вказаною статтею, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій, при цьому суб`єктами правопорушень, передбачених ч.1 ст. 155-1 КУпАП, можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Аналіз диспозиції ч.1 ст. 155-1 КУпАП, а також положень ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» дає можливість зробити висновок, що вимоги законодавства, яким визначається порядок проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, поширюються не на всіх без винятку осіб, а лише осіб, які на законній правовій підставі беруть участь у правовідносинах, пов`язаних із здійсненням розрахункових операцій у відповідній сфері господарської діяльності.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Крім того, ч. 2 ст. 251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Як вбачається з матеріалів справи доказами вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 є:

- обставини, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення № 1476 від 03.04.2025 року;

- акт фактичної перевірки № 014777 від 03 квітня 2025 року яким зафіксовано те, що 01.03.2025 о 16 год. 55 хв. проведено перевірку господарської одиниці магазину-кафе, що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 , суб`єкта господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 , проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування кожного підакцизного товару, тобто відсутній код підакцизного товару згідно УКТЗЕД, чим порушено п. 11 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР від 06.07.1995 «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме реалізовано пиво Бенедіктінер Festbier із застосуванням РРО та формуванням розрахункового документа у якому відсутній код підакцизного товару.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення № 1476 від 03.04.2025, суд встановив, що протокол про адміністративне правопорушення складено щодо ФОП ОСОБА_1 .

В акті фактичної перевірки суб`єкта господарської діяльності від 03.04.2025 реєстраційний № 38924/26/15/07/ зазначено, що ОСОБА_1 реалізовано пиво Бенедіктінер Festbier та видано чек у якому відсутній код згідно згідно УКТЗЕД.

При цьому, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення долучено касовий чек у якому зазначено найменування підакцизного товару та код УКТЗЕД - .

Слід зауважити, що у матеріалах судового провадження відсутні пояснення особи на яку складено протокол про адміністративне правопорушення, а також пояснення інших осіб - свідків або очевидців події, фотознімки, у тому числі будь-які інші докази, які б у своїй сукупності доводили порушення порядку ведення розрахунків у сфері торгівлі ОСОБА_1 .

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, у тому числі, і закріпленої в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості. У Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08.07.2020 №463/1352/16-а, зазначено, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь.

Враховуючи наведені вище обставини, вважаю, що матеріали, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення, не містять належних та допустимих доказів наявності в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Враховуючи викладене, провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 155-1, 247, 280, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 КУпАП.

Суддя В. М. Ковальова