ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/1677/25

27 червня 2025 року

Суддя Костопільського районного суду Рівненської області Цвіркун О. С. розглянувши матеріали, що надійшли від Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

28.03.2025 в м.Костопіль, вул.Дерев`яна 7, ОСОБА_1 будучи генеральним директором ТОВ «Костопільський завод скловиробів» вчинив правопорушення, а саме абз.2 п.198.5, пп.а п.198.1 ст.198, абз.1-3 п.198.2, абз. 1-3 п.198.3, абз. 3 п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.2000 №2755-VI (із змінами та доповненнями), оскільки ним завищено від`ємне значення ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду, на 4328195 грн. та занижено податкове зобов`язання до сплати на 1201555 грн. чим вчинив правопорушення відповідальність за яке передбачено за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 та його представник - адвокат Головачик В.О. в судове засідання не з`явилися, останній вчергове звернувся до суду із клопотанням про відкладення розгляду справи, оскільки органом ДПС на цей час не завершена позапланова виїздна перевірка, а тому вважає що відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Окрім того, 16.05.2025 адвокат Головачик В.О. подав до суду заперечення згідно яких провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності просить закрить на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

В обґрунтування заперечень вказав, що було подано письмові заперечення на акт перевірки від 28.03.2025 та 06.05.2025 Західним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків за участю посадових осіб товариства були розглянуті заперечення ТОВ «Костопільський завод скловиробів», та за результатами розгляду заперечень до акту перевірки прийнято рішення про проведення позапланової виїзної документальної перевірки, що стало предметом оскарження.

Відповідно до ч.2 ст.268 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Згідно ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18 вказано, що "якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні."

Враховуючи, що ОСОБА_1 через свого представника реалізував своє право на викладення відповідних аргументів в запереченнях на протокол про адміністративне правопорушення, та враховуючи, що строки притягнення за ст.163-1 КУпАП є обмеженими (ст.38 КУпАП), та майже закінчилися, а також, що матеріали справи містять достатньо доказів для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, то суд вважає, що клопотання адвоката Головачика В.О. подане з метою затягування строків розгляду справи для уникнення відповідальності.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 та його захисника адвоката Головачика В.О.

Суд, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи приходить до таких висновків.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч.1 ст.163-1 КУпАП, передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини в сфері оподаткування.

Об`єктивна сторона правопорушень, передбачених коментованою статтею, є а) відсутність податкового обліку; б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України. Перше правопорушення вчинюється у формі бездіяльності і полягає у нездійсненні передбачених законодавством України заходів щодо ведення податкового обліку. Друге правопорушення вчинюється у формі активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку або у формі бездіяльності шляхом неподання аудиторських висновків. Відповідно до вимог ст. 9 Закону України «Про систему оподаткування», платники податків і зборів (обов`язкових платежів) зобов`язані: 1) вести бухгалтерський облік, складати звітність про фінансово-господарську діяльність і забезпечувати її зберігання у терміни, встановлені законами; 2) подавати до державних податкових органів та інших державних органів відповідно до законів декларації, бухгалтерську звітність та інші документи і відомості, пов`язані з обчисленням і сплатою податків і зборів (обов`язкових платежів); 3) сплачувати належні суми податків і зборів (обов`язкових платежів) у встановлені законами терміни; 4) допускати посадових осіб державних податкових органів до обстеження приміщень, що використовуються для одержання доходів чи пов`язані з утриманням об`єктів оподаткування, а також для перевірок з питань обчислення і сплати податків і зборів (обов`язкових платежів). Правила ведення податкового обліку визначені у ст. 11 Закону України «Про оподаткування прибутку підприємств», а також регламентуються наказами та інструкціями Державної податкової адміністрації України.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб`єктами правопорушення можуть бути порушення керівники та інші посадови особи підприємств, установ, організацій (заступники керівників з фінансово-економічних питань, головні бухгалтери тощо).

Відповідно до ч.1 ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною другою ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Так, на підтвердження викладених в протоколі обставин, долучено акт документальної виїздної перевірки щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету від №103/33-00-52/30923971 від 28.03.2025.

Враховуючи, що вищезазначений акт на час розгляду справи не скасований та не визнаний недійсним, а доказів протилежного матеріали справи не містять, то суд приходить до висновку, що він є належним та допустимим доказом, а тому у суду відсутні підстави для прийняття до уваги заперечень захисника ОСОБА_1 адвоката Головачика В.О.

Таким чином дослідивши письмові докази по справі, а саме: протокол про адміністративне правопорушення №59/001860 від 10.04.2025, акт №41/33-00-52/30923971 від 10.04.2025, корінець повідомлення від 28.03.2025, акт від №103/33-00-52/30923971 від 28.03.2025 року, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

При притягненні до відповідальності та визначення виду стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини та майновий стан правопорушника, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

З метою запобігання вчиненню нових правопорушень, суд вважає за можливе накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу, що буде достатнім для його виправлення.

Згідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі наведеного та керуючись ч.1 ст.163-1 КУпАП, ст. 4 Закону України "Про судовий збір", суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн.

Реквізити для сплати штрафу: Отримувач коштів: ГУК у Рівн.обл/Костопіль м.тг/21081100, Код отримувача (ЄДРПОУ): 38012494, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Рахунок отримувача: UA0017523, Код класифікації доходів бюджету: 21081100.

Стягнути з ОСОБА_1 в прибуток держави 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. судового збору на реквізити : отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, Рахунок отримувача: UA0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Згідно ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до вимог ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується:

-подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу;

-витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі скарги через Костопільський районний суд Рівненської області.

СуддяО. С. Цвіркун