Справа № 643/5726/25
Провадження № 3/643/1700/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2025

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Олійник О.О., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянку України, яка проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Опис обставин, установлених під час розгляду справи.

Судом встановлено, що 31.03.2025 року о 18 год. 00 хв. громадянка ОСОБА_1 вчинила фізичне насильство відносно своєї малолітньої дитини ОСОБА_2 а адресою: АДРЕСА_1 , а саме, в ході конфлікту вдарила рукою та сумкою в обличчя, завдавши болю, штовхала її, чим було завдано шкоду фізичному здоров`ю дитини.

Крім того, 31.03.2025 року о 18 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , громадянка ОСОБА_1 вчинила психологічне насильство відносно неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , а саме, в ході сварки зі своєю малолітньою донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , штовхала її, виганяла з квартири, вдарила по обличчю рукою, сумкою в присутності неповнолітньої ОСОБА_3 , чим викликала у останній хвилювання та страх за сестру, життя та здоров`я, бажання її захистити, чим було завдано шкоду психічному здоров`ю дитини.

Пояснення учасників справи.

У судовому засіданні малолітня потерпіла ОСОБА_2 пояснила суду, що вона її батьки розлучились і вона зараз мешкає разом з батьком та сестрою. 31.03.2025 року об 18 год. 00 хв. вона разом із старшою сестрою приїхала до матері за адресою: АДРЕСА_2 , де вони мешкали до розлучення батьків. Зайшла до своєї кімнати, побачила розкидані чоловічі речі і зробила зауваження своїй матері, на що та почала мене штовхати, ображати. Мати вдарила її рукою по обличчю, потім мати взяла в руки сумку і також нею вдарила. Після чого вона дуже злякалась.

Неповнолітня потерпіла ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснила, що вона мешкає разом з батьком та сестрою ОСОБА_4 . ЇЇ батьки розлучені. 31.03.2025 року вона, батько та її сестра приїхали до Харкова у справах. Вона з сестрою вирішила піти до дому, де мешкає їх мама, а саме: АДРЕСА_1 . Коли вони зайшли до квартири то сестра ОСОБА_4 побачила в своїй кімнаті чужі речі, про що повідомила мамі, на що та почала себе агресивно поводити в бік сестри. Також почала її штовхати, бити руками по обличчю. Мати почала виганяти ОСОБА_4 з квартири, вона розхвилювалась за сестру. Після чого все розповіли батькові. Такі випадки не були поодинокими.

Законний представник потерпілих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснив, що він дійсно розлучений з ОСОБА_1 їх доньки мешкають разом з ним. Мати його доньок постійно їх ображає, такі випадки були непоодинокими. Підтвердив обставини, які повідомили у судовому засіданні його доньки.

Підстави розгляду справи за відсутності її учасників.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду подала заяву з проханням розглядати справу за її відсутності, з протоколами вона не згодна, провину не визнає.

Крім того, 12 травня 2025 року через канцелярію суду подала пояснення.

Суть цих пояснень полягала в наступному.

31 березня 2025 року їй зателефонували доньки і повідомили, що у їх батька зламався автомобіль і вони хочуть зайти до квартири, але не мають ключів, і чекають її на вулиці біля її будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Вона перебувала у справах, але через 20 хвилин повернулась додому (близько 18.00 год.). Діти та колишній чоловік очікували на неї біля будинку в автомобілі, вона і діти піднялись до квартири. Поки вони піднімались ліфтом, доньки заздалегідь ввімкнули аудіозапис на мобільному телефоні. В тамбурі квартири на зберіганні знаходяться речі її знайомого військовослужбовця, поки він перебуває на лікуванні у госпіталі. Побачивши ці речі, доньки почали з нею сварку з тієї причини, що вона нібито зраджує їх батькові ОСОБА_5 , хоча шлюб між ними був розірваний 27.03.2024 року. Доньки заявили, що вони теж зареєстровані в квартирі і вона не має права когось туди запрошувати без їх відома, вона повинна зібрати речі і виїхати, а їх батько має жити тут. Менша донька ОСОБА_2 почала виштовхувати її за двері і вона вимушена була захищатись, щоб залишитись в квартирі і не надати їй можливості зачинити двері. В процесі цього вона випадково зачепила її сумкою, не маючи наміру спричинити шкоду. В цей же час до квартири піднявся колишній чоловік (доньки одразу вибігли з квартири) та викликав поліцію, в результаті чого і були складені вищевказані протоколи про адміністративне правопорушення. З моменту початку сварки і до виклику поліції пройшло не більше 15 хвилин; автомобіль колишнього чоловіка не був зламаний (бо вони одразу поїхали на ньому додому), що свідчить про навмисний характер інциденту, тобто в даному випадку, вважає, що сварка була запланована заздалегідь і спровокована ОСОБА_5 . Після розлучення між нею і колишнім чоловіком постійно виникають непорозуміння через виховання дітей, тому колишній чоловік у такий спосіб намагається в черговий раз принизити її в очах дітей та припинити спілкування з ними. Вважає, що підстави для визнання даного конфлікту домашнім насильством відсутні. В результаті конфлікту дітям не було спричинено фізичної шкоди. Такі сварки не мають систематичний характер. Ознаки спричинення шкоди психічному здоров`ю також відсутні.

Нормативний акт, що передбачає відповідальність за адміністративне правопорушення.

Дії ОСОБА_1 суд кваліфікує за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, як домашнє насильство, тобто умисне вчинення дій фізичного та психологічного характеру, внаслідок чого була завдана шкода фізичному та психологічному здоров`ю потерпілим, вчинене стосовно малолітньої та неповнолітньої особи.

Оцінка суду.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень повністю підтверджується зібраними доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 035178 від 11.04.2025 року; протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 035179 від 11.04.2025 року; письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 31.03.2025 року; заявою ОСОБА_5 від 31.03.2025 року; рапортом працівника поліції від 31.03.2025 року; письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 07.04.2025 року;

Накладення стягнення за адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи характер та обставини вчиненого правопорушення, дані про особу ОСОБА_1 , з метою виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень, суд вважає за необхідне накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу.

Інші питання, які вирішує суд при розгляді даної справи.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн.

В матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 відноситься до осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору, а відтак, з неї слід стягнути судовий збір за ухвалення постанови про накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 2 ст. 173-2, ст. 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 510 (п`ятсот десять) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку несплати накладеного на неї штрафу у передбачений законом строк, до неї може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Салтівський районний суд міста Харкова.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя - Олійник О.О.