Справа 573/1305/25
Номер провадження 3/573/598/25
П О С Т А Н О В А

іменем України

01 липня 2025 року м. Білопілля

Суддя Білопільського райсуду Сумської області Марина ЧЕРКАШИНА, розглянувши матеріали, які надійшли із відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області відносно про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , не працюючого, паспорт серії НОМЕР_1

за ч. 1 ст. 51 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

01 липня 2025 до Білопільського районного суду надійшов протокол серії ВАД № 605806 від 09.06.2025 про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_2 за вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП.

Згідно вищевказаного протоколу, ПОГ СВГ ВП Сумського РУП ГУНП в Сумській області Захарченком В. В. було встановлено, що 08 червня 2025 близько 09.00 год. ОСОБА_2 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 здійснив крадіжку кави «Cafе-dior», ємкістю 200 гр, спричинивши матеріальні збитки ОСОБА_3 на суму 700,00 грн.

Дії ОСОБА_2 кваліфіковані за ч. 1 ст. 51 КУпАП, тобто дрібне викрадення чужого майна.

Заслухавши ОСОБА_2 , ознайомившись зі змістом вказаного протоколу про адміністративне правопорушення та матеріалами, доданими до нього, приходжу до наступних висновків.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_2 складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП, враховується, що ч.1 ст. 51 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

У даному випадку для розрахунку вартості викраденого майна використовують податкову соціальну пільгу аби встановити межу кваліфікації дрібної крадіжки як адміністративного правопорушення.

Так з об`єктивної сторони крадіжка відноситься до злочинів/правопорушень з матеріальним складом. Тому, крім діяння (таємного викрадення), обов`язковими її ознаками є позитивна матеріальна шкода, спричинена власнику викраденого майна, яка визначається його вартістю. Визначення вартості викраденого майна має значення для розмежування діянь, передбачених ст. 51 КУпАП та ст.185 КК України.

Згідно з висновком щодо застосування норм права, який міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25 листопада 2019 року в справі №420/1667/18,Постанова від 25 листопада 2019 року справа №420/1667/18 провадження № 51-10433 кмо 18 Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду визначено, що: «В окремих кримінальних провадженнях для встановлення розміру матеріальних збитків не потрібні наукові, технічні або інші спеціальні знання, а достатньо загальновідомих і загальнодоступних знань для оцінки даних, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування, про найменування викраденого товару та його вартості (наприклад, щодо вартості викраденої безпосередньо з магазину роздрібної торгівлі товарної продукції, на яку є роздрібна ціна) чи проведення простих арифметичних розрахунків».

Згідно ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вичиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які установлюють об`єктивну істину у справі.

Як встановлено із матеріалів справи, заява про кримінальне правопорушення чи іншу подію надійшла не від власника майна ОСОБА_3 , а від сусідки ОСОБА_4 .

Таким чином гр. ОСОБА_3 із заявою про вчинене відносно неї викрадення майна до відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області не зверталася та не доручала гр. ОСОБА_4 в її інтересах звертатися із відповідною заявою до відділення поліції.

Суд звертає увагу на той факт, що в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №605806 від 09.06.2025 уповноваженою особою на складання протоколу, зазначено про вартість викраденого майна 700 грн. зі слів ОСОБА_4 , а не потерпілої ОСОБА_3 , будь-які інші докази на підтвердження вартості викраденого майна (довідки про вартість викраденого майна чи експертного висновку) у матеріалах відсутні.

Суд не уповноважений збирати докази на підтвердження вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки це є обов`язком осіб, які відповідно складають протоколи. Так, ч. 2 ст. 251 КУпАП передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255цього Кодексу, у даному випадку на органи Національної поліції.

Відповідно ст. 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Порушення порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення та не зазначення у протоколі всіх ознак складу адміністративного правопорушення, позбавляє процесуальної можливості орган (посадову особу), уповноважений розглядати справу про адміністративне правопорушення, з`ясувати обставини щодо вчинення адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, відтак, і наявність складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Одним із елементів складу адміністративного правопорушення є його об`єктивна сторона дія чи бездіяльність, наслідки в даному випадку у вигляді шкоди, що відповідає вартості викраденого майна, та причинний зв`язок між діями чи бездіяльністю та наслідками, що настали.

Отже, конструкція об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП, свідчить про обов`язковість належного встановлення вартості майна, яке було викрадене.

Також з об`єктивної сторони крадіжка відноситься до злочинів/правопорушень з матеріальним складом. Тому, крім діяння (таємного викрадення), обов`язковими її ознаками є позитивна матеріальна шкода, спричинена власнику викраденого майна, яка визначається його вартістю.

За таких обставин провадження по справі відносно ОСОБА_2 слід закрити з підстав, передбачених п.1 ч.1 ст. 247КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.51 КУпАП,

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 51 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя