Справа № 524/6525/25
Провадження 3/524/2177/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2025 року суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Малтиз А.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із Кременчуцького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції у Полтавській області про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 , РНОКПП суду не відомий, до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу серії ВАД №398874 , 18.05.2025 року приблизно о 23 годині 10 хвилин за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно матері ОСОБА_2 , а саме ображав, погрожував фізичною розправою, чим завдав шкоди психологічному здоров`ю потерпілої, скоївши правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. Крім того, на офіційному сайті Автозаводського районного суду (https://av.pl.court.gov.ua/sud1601/gromadyanam/csz/), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення справи до розгляду були зазначені дата, час та місце розгляду справи. Зважаючи на викладені обставини, оскільки ОСОБА_1 належно сповіщався про час і місце розгляду справи, був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не подавав письмових заперечень проти протоколу, пояснень та доказів, до суду не зявився, його поведінка свідчить про свідоме затягування та не бажання брати участь у розгляді справи. Відтак, відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст. 1, 245 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Диспозиція ч. 1 ст. 173-2 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 567406 від 18.05.2025 року, ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру, а саме ображав, погрожував фізичною розправою, чим завдав шкоди психологічному здоров`ю потерпілої. Проте, диспозиція ч. 1 ст. 173-2 КУпАП чітко вказує на необхідність встановлення факту настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Суд зазначає, що поняття "психологічне здоров`я" та "психічне здоров`я" не є тотожними. Відповідно до Наказу Міністерства охорони здоров`я України № 199 від 15.04.2008 року "Про затвердження Порядку застосування методів психологічного і психотерапевтичного впливу", який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 03.07.2008 р. за N 577/15268:

?Пункт 2 Порядку визначає психологічний вплив як "вживання спрямованих дій на психіку людини... для формування певної системи уявлень, дій та відношень".

?Пункт 4 (в) Порядку передбачає застосування методів психологічного і психотерапевтичного впливу з метою "діагностики, корекції, лікування, реабілітації, профілактики розладів психічного стану людини, корекції особистості".

?Пункт 6.2 Порядку визначає обсяг діяльності лікаря-психолога, що включає "діагностику, корекцію психічного стану людини, її особистості, реабілітацію, профілактику психічних розладів".

Крім того , поняття "психологічне здоров`я" та "психічне здоров`я" чітко розмежовані на законодавчому рівні Законом України "Про систему охорони психічного здоров`я в Україні" № 4223-IX від 15.01.2025 року ( який вводиться в дію 07.02.2026 року):

?Стаття 1, пункт 6 визначає "психічне здоров`я" як "складова загального здоров`я та стан благополуччя, а не лише відсутність психічних та поведінкових розладів".

?Стаття 1, пункт 2 роз`яснює "інші проблеми, що стосуються психічного здоров`я", як "психосоціальні, емоційні, поведінкові труднощі, які не відповідають діагностичним критеріям психічних розладів".

?Стаття 1, пункт 7 визначає "психологічне благополуччя" як "суб`єктивне відчуття особи щодо досягнення оптимального психічного функціонування...".

Зазначені положення Наказу МОЗ України № 199 від 15.04.2008 року розмежовують загальний "психологічний вплив" та більш спеціалізовані категорії, пов`язані з "розладами психічного стану" або "психічними розладами", які потребують медичної діагностики та втручання. Факт "шкоди психологічному здоров`ю", зазначений у протоколі, сам по собі не є достатнім для беззаперечного висновку про настання "шкоди психічному здоров`ю" у контексті ст. 173-2 КУпАП, якщо такі розлади не були діагностовані відповідними фахівцями.

Оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б підтверджували настання шкоди саме психічному здоров`ю потерпілої ОСОБА_2 (наприклад, відповідні медичні висновки чи експертизи), суд приходить до висновку, що фактичні обставини, викладені в протоколі, не відповідають об`єктивній стороні складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, стосовно якої винесена постанова, її законним представником, адвокатом, потерпілим, його представником в апеляційний суд Полтавської області через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Автозаводського районного суду

м. Кременчука Андрій МАЛТИЗ