Єдиний унікальний номер 205/5644/25
Номер провадження3/205/2019/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.06.2025 м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дахно М.М., розглянувши матеріали, що надійшли з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

До суду з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення №70/32-00-07-17 від 04.04.2025.

Згідно вказаного протоколу 26.03.2025 о 15:20 у торговій залі магазину «Варус» за адресою: м.Дніпро, пров.Парусний, буд.10Д керуюча супермаркетом ТОВ «Омега» ОСОБА_1 вчинила порушення вимог податкового законодавства, а саме п.п. 226.6. п.п. 226.9 ст. 226 Податкового Кодексу України, ст. 62 Закону України від 18.06.2024 №3817-1Х «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», а саме зберігання алкогольних напоїв, на яких немає марок акцизного податку встановленого зразка (марки є пошкодженими), що встановлено актом фактичної перевірки ТОВ «ОМЕГА» від 04.04.2015 №199/22-00-07-13/39982361.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала письмове заперечення на протокол про адміністративне правопорушення, обґрунтувала його тим, що контролюючий орган в акті перевірки не конкретизував ознаки, за якими алкогольні напої визнав немаркованими. Вважає, що алкогольні напої містили марки акцизного збору, на які нанесено їх реквізити, які можна ідентифікувати та перевірити їх достовірність, та які не були пошкодженими. Також зазначає, що за результатами проведеної фактичної перевірки ТОВ «ОМЕГА» отримало Акт фактичної перевірки від 04.04.2025 № 199/32-00-07-13/30982361, на підставі якого ТОВ «ОМЕГА» 01.05.2025 отримало податкове повідомлення-рішення форми «С» від 23.04.2025 № 214/32-00-07-13, яким нараховано штрафні санкції у розмірі 24 000 грн за зберігання алкогольних напоїв, маркованих з відхиленням від вимог чинного законодавства. Наразі це податкове повідомлення-рішення оскаржено ТОВ «ОМЕГА» в судовому порядку, на підтвердження вказаного факту до заперечення долучила ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.05.2025 у справі № 160/13426/25.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у справах вказаної категорії, не перешкоджає розгляду справи у її відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.

Згідно положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Частиною 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в податкових органах, а також процедуру складання протоколів про адміністративні правопорушення врегульовано нормами Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України

№ 566 від 02.07.2016.

Згідно пунктів 15, 16 Інструкції до протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення. Якщо розгляд справ про адміністративне правопорушення віднесено до відання інших органів, належно оформлений протокол надсилається органу, уповноваженому розглядати адміністративну справу, протягом трьох днів з дня його реєстрації. До протоколу додаються інші матеріали справи, які є в наявності в податкових органах та які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

До протоколу про адміністративне правопорушення уповноваженою особою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області долучено:

-акт фактичної перевірки від 04.04.2025 № 199/32-00-07-13/30982361, згідно якого під час фактичної перевірки магазину «Варус» за адресою: м.Дніпро, пров.Парусний, буд.10Д, встановлено порушення п.п. 226.6 п.п. 226.9 ст. 226 Податкового Кодексу України, ст. 62 Закону України від 18.06.2024 №3817-ІХ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», а саме встановлено зберігання алкогольних напоїв, маркованих з відхиленням від вимог абз.4 пункту 20 Положення №1251 та ст.62 Закону №3817-ІХ: наявні відкриті розриви навпіл, відсутні фрагменти марки тощо;

-додаток №4 до акту перевірки фотозвіт із зображеннями пляшок із алкогольними напоями;

-копія паспорту ОСОБА_1 ;

-копія РНОКПП ОСОБА_1 ;

-копія наказу генерального директора ТОВ «ОМЕГА» № 114 КП від 06.06. з 07.06.2024 2024 про прийняття на роботу на посаду керуючого супермаркетом ТОВ «ОМЕГА» ОСОБА_1 ;

-витяг з бази даних щодо доходів, отриманих ОСОБА_1 .

Оцінюючи зазначені докази, суд бере до уваги, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до ст. 251 КУпАП є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Однак, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення і являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи. Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України», п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини»).

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене, і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 N 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в України та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» вказується, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпції факту. Тобто таких, які не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Також у своїй практиці Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що акт перевірки - це документ, у якому зафіксовано факти та оціночні судження осіб, що її проводили, тому до акта можуть пред`являтися лише ті вимоги, що стосуються, доказів. Акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки контролюючого органу щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, тобто такий акт та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків, не породжують, не змінюють та не звужують права особи, не встановлюють для неї додаткових обов`язків та не покладають відповідальність (постанова Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №П/811/2893/14).

Викладені в акті перевірки відомості не є беззаперечним доказом вини особи у порушенні вимог законодавства, а підлягають перевірці та оцінці на підставі наявних доказів під час розгляду справи (постанова Верховного Суду від 21.08.2020 у справі №822/1037/18).

Недостатньо просто зафіксувати порушення в акті необхідно, щоб його висновки базувалися на достовірних доказах, зокрема детальній фіксації параметрів порушення (постанова Верховного Суду від 30.01.2025 у справі № 922/618/22).

Частиною 1 ст.164-5 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку посадовими особами підприємств - виробників, імпортерів і продавців таких товарів.

Аналізуючи протокол та долучені до нього матеріали, суд звертає увагу на те, що поняття пошкодження марок акцизного податку не є тотожнім поняттю підроблення або фальсифікації таких марок. Разом з тим суд констатує, що ані протокол про вчинення адміністративного правопорушення, ані інші долучені до нього матеріали не містять відомостей про те, що марки акцизного податку на алкогольних напоях, що були виявлені уповноваженими особами податкової служби під час проведення перевірки, містять ознаки підробки або фальсифікації, а отже, є предметом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-5 КупАП.

Інших доказів на підтвердження суб`єктивної та об`єктивної сторони вказаного адміністративного правопорушення суду не надано.

Дослідивши всі матеріали, долучені до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, суд дійшов висновку, що поза розумним сумнівом не доведено винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 Кодексу про адміністративні правопорушення України.

Відповідно до п. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 має бути закрита у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

Керуючись ст. 283 та 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.М.Дахно