Справа № 638/9368/25
Провадження № 3/638/3167/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

01 липня 2025 року м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду міста Харкова Щепіхіна В. В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з 7-мого управління (з обслуговування Харківської області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, головного державного інспектора відділілу нагляду на виробництві на об`єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку Управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

20.05.2025 року до Шевченківського районного суду м. Харкова надійшов протокол № 277 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 19.05.2025 року. З протоколу вбачається, що ОСОБА_1 , будучи головним державним інспектором відділу нагляду на виробництві і на об?єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв?язку Управління нагляду в промисловості і на об?єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області, являючись згідно з п. п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VII суб?єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, усупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 46 вказаного Закону 23.02.2024 подав завідомо недостовірні відомості у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічній за 2023 рік, в розмірі 1 485 000,00 грн, що відрізняється від достовірних на суму від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов?язане з корупцією, передбачене ч. 4 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор Мельничук О. А. у судовому засіданні просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки в його діях є склад адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 усудовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП не визнав, заперечував проти розгляду справи без участі його захисника.

Захисник Горобець Р. М. у судове засідання не з`явився, надав суду клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з тим, що він 01.07.2025 року з 13 год 30 хв буде перебувати у Немишлянському районному суді міста Харкова, де буде приймати участі в іншій справі.

Щодо заявленого клопотання захисника Горобець Р. М. про перенесення розгляду справи на іншу дату суд зазначає наступне.

Після отримання матеріалів про адміністративне правопорушення судом було призначено судове засідання на 29.05.2025 року, 27.05.2025 року захисник Горобець Р. М. ознайомився з матеріалами справи та судом була надана можливіть надати письмові пояснення, докази та сформувати свою правову позицію по справі. Судове засідання було відкладено на 01.07.2025 року.

Відповідно до ст. 277 КУпАП справи про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Враховуючи вищенаведене, судом було надано достатьо часу для надання пояснень та доказів в обгрунтування правової позиції Горячева Є. О. у зв`язку з чим, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Суддя, вислухавши особу, стосовно якої складено протокол, прокурора, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до копії наказу начальника Головного управління Держпраці в Харківській області від 01.07.2019 № 08-03/211 ОСОБА_1 з 01.07.2019 призначено на посаду головного державного інспектора відділу нагляду на виробництві і на об?єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, колонагляді, на транспорті та зв?язку управління нагляду в промисловості і на об?єктах підвищеної небезпеки У правління.

Відповідно до копії наказу начальника Управління від 01.03.2021 № 08-03/144 ОСОБА_1 з 01.03.2021 звільнено з посади головного державного інспектора відділу нагляду на виробництві і на об?єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв?язку управління нагляду в промисловості і на об?єктах підвищеної небезпеки Управління.

Відповідно до копії наказу начальника Управління від 05.06.2023 № 312 ОСОБА_1 поновлено на посаді головного державного інспектора відділу нагляду на виробництві і на об?єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв?язку управління нагляду в промисловості і на об?єктах підвищеної небезпеки Управління з 02.03.2021 на виконання постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 17.05.2023 у справі № 520/7222/22.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в»-«ґ» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції» дані про об?єкт декларування, що перебуває у володінні або користуванні суб?єкта декларування або членів його сім?ї, зазначаються в декларації, якщо такий об?єкт перебував у володінні або користуванні станом на останній день звітного періоду (за умови що право володіння або користування виникло у суб?єкта декларування не менше ніж за 30 календарних днів, що передували останньому дню звітного періоду) або протягом не менше половини днів протягом звітного періоду.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції» у декларації зазначаються відомості про: об?єкти нерухомості, що належать суб?єкту декларування та членам його сім?ї на праві приватної власності, включаючи спільну власність, або знаходяться у них в оренді чи на іншому праві користування, незалежно від форми укладення правочину, внаслідок якого набуте таке право. Такі відомості включають: дані щодо виду, характеристики майна, місцезнаходження, дату набуття майна у власність, оренду або інше право користування, вартість майна на дату набуття його у власність, володіння або користування.

Для цілей декларування об?єктами нерухомості (об?єктами нерухомого майна) є земельні ділянки, а також об?єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення (ч. 1 ст. 181 ЦК України, ч. 1 ст. 5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав на власність на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна, договору купівлі-продажу квартири від 08.08.2017 ОСОБА_2 з 08.08.2017 є власником нерухомого майна, а саме: 2-кімнатної квартири АДРЕСА_3 , реєстраційний номер вказаного об?єкта нерухомого майна 101. Придбала вона це майно за 608 760 гривень.

Упродовж 2023 року та станом на 31.12.2023 ОСОБА_1 проживав у вказаній квартирі, власником якої є його матір ОСОБА_3 , на праві безкоштовного користування.

Проте, усупереч п. 2 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції» у розділі 3 «Об?єкти нерухомості» Декларації ОСОБА_1 не зазначив відомостей про вказану квартиру, якою користувався упродовж 2023 року та станом на 31.12.2023.

Згідно з інформацією Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 18.12.2024 № 26750/23321-3-24/40 мінімальна ринкова вартість цієї квартири станом на 31.12.2023 могла становити 1 485 000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_1 у розділі 3 «Об?єкти нерухомості» Декларації подав завідомо недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних, на загальну суму 1 485 000,00 гривень.

Відповідно до абз. абз. 1, 3 ч. 4 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» упродовж 30 днів після подання декларації суб?єкт декларування має право подати виправлену декларацію. У разі самостійного виявлення суб?єктом декларування у декларації недостовірних відомостей після спливу терміну для подання виправленої декларації, передбаченого абзацом першим цієї частини, але до початку проведення Національним агентством повної перевірки цієї декларації, суб?єкт декларування може звернутися до Національного агентства з листом з поясненням причин, що призвели до внесення недостовірних відомостей та неподання виправленої декларації у зазначений термін, додавши підтвердні документи.

ОСОБА_1 при поданні Декларації підтвердив достовірність вказаних відомостей, не скористався правом подати виправлену Декларацію та правом направити листа з поясненням причин, що призвели до внесення недостовірних відомостей.

Згідно з абз. 5 п. 2 р. І Порядку щодо повноти заповнення декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом НАЗК від 31.08.2021 № 553/21, недостовірні відомості у декларації - відомості, які не відповідають дійсності або є неправдивими, що підтверджено Національним агентством під час проведення контролю щодо повноти заповнення декларації, зокрема відомості, що відрізняються від відомостей, які містяться у правовстановлюючих документах, судових рішеннях, які набрали законної сили, індивідуальних правових актах, реєстрах, банках даних, інших інформаційно-телекомунікаційних та довідкових системах, у тому числі тих, що містять інформацію з обмеженим доступом, держателем (адміністратором) яких є державні органи, органи місцевого самоврядування, відкритих базах даних, реєстрах іноземних держав, інших джерелах інформації

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2024 та на дату подання декларації (23.02.2024) становив 3 028,00 гривень.

3 огляду на викладене, ОСОБА_1 у Декларації подано недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на загальну суму від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, а саме: 1 485 000,00 гривень.

На даний час дії уповноваженої особи НАЗК та зазначений висновок у встановленому законом порядку ним не оскаржено, судом не скасовано.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 , будучи головним державним інспектором відділу нагляду на виробництві і на об?єктах підвищеної небезпеки, в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв?язку Управління нагляду в промисловості і на об?єктах підвищеної небезпеки Головного управління, являючись відповідно до п. п. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону № 1700-VII суб?єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, шляхом заповнення на офіційному вебсайті НАЗК відповідної форми 23.02.2024 о 00.01 подав завідомо недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на суму 1 485 000,00 грн, у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічній за 2023 рік.

Таким чином, ОСОБА_1 не виконав вимоги п. 2 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції».

Частиною 4 статті 172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

За правилами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, показаннями потерпілих, свідків, тощо.

Факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом № 277 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 19.05.2025 року; копіями наказами про призначення, звільнення та поновлення; копією особової картки державного службовця; копією довідки про нараховані (отримані) доходи ОСОБА_1 ; інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомового майна щодо об`єкта нерухомого майна; копією договору купівлі-продажу квартири від 08.08.2017 року; копією довідки Національного агенства з питань запобігання корупції № 132/25 від 21.02.2025 року; копією витягу з «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування».

Вказані докази є узгодженими між собою, отримані у встановленому законом порядку та не викликають сумнівів у їх належності, допустимості та достовірності.

Суддя, повно та всебічно дослідивши адміністративний матеріал, дійшов висновку про те, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП, вина правопорушника доведена зазначеними вище доказами.

Згідно положень ст. 23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

На виконання вимог ст. 33 КУпАП, при накладенні адміністративного стягнення, судом враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП, враховуючи умови та характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника ОСОБА_1 , який вперше притягується до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також ступінь його вини, майновий стан, суд вважає за необхідне та достатнє застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 гривень.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладання адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Розмір судового збору відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, з ОСОБА_1 на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 33, 36, 40-1, 172-6, 221, 268, 280, 283, 284 КупАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП танакласти на ньогоадміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1 000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) грн 00 коп.

Відповідно до положень ст.ст. 307, 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, тобто 36 000 (тридцять шість тисяч) грн 00 коп.

На підставі ст. 40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 КУпАП.

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців з дня, наступного після набрання рішенням законної сили.

Суддя В.В. Щепіхіна