Справа № 944/2719/25
Провадження №3/944/1678/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.07.2025 рокум.Яворів

Суддя Яворівського районного суду Львівської області Білецька М.О., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

за ч.2 ст.172-15 КпАП України,

В С Т А Н О В И Л А:

З протоколу про адміністративне правопорушення А3618 №112 від 22.05.2025 вбачається, що військовослужбовець призваний під час мобілізації, курсант (солдат) ОСОБА_1 безвідповідально поставився до виконання покладених на нього обов`язків військової служби в умовах воєнного стану та був відсутній на військовій службі без поважних причин з 08:00 год. 14.05.2025 до 11:00 год. 16.05.2025 на території військового містечка « ІНФОРМАЦІЯ_2 » військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ), чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-15 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлений, відповідно до ст.268 КУпАП. Враховуючи наведене, вважаю за можливе розглянути справу у відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, в якому зазначається суть правопорушення та інші дані, необхідні для розгляду справи. Тобто в такому документі фактично фіксуються беззаперечні дані про вчинення адміністративного правопорушення. Викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Формулювання адміністративного правопорушення вчиненого особою - це юридичний висновок, заснований на фактичних обставинах справи, зміст якого складають правові ознаки правопорушення, викладені мовою диспозиції застосовуваної норми КУпАП, тому що саме формулювання обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення визначає конкретний обсяг і межі судового розгляду і надає можливість особі щодо якої складено протокол у повній мірі реалізувати своє право на захист, оскільки дозволяє точно визначити обсяг і межі свого захисту в рамках конкретного провадження.

Європейський суд з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява № 16347/02), «Малофеєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», рішення від 20.09.2016, заява № 926/08) неодноразово зазначав, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За диспозицією частини 2 статті 172-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення, передбачена відповідальність за недбале ставлення військової службової особи до військової служби, вчинене в умовах особливого періоду.

Диспозиція даної статті передбачає спеціальний суб`єкт адміністративного правопорушення - військова службова особа.

У зв`язку з відсутністю в КУпАП тлумачення поняття «недбале ставлення військової службової особи до військової служби», для вирішення даних спірних правовідносин суд застосовує аналогію закону.

Згідно статті 425 КК України, а саме коментарю до неї - недбале ставлення до військової служби полягає у невиконанні або неналежному виконанні військовою службовою особою своїх обов`язків, передбачених законами, військовими статутами, положеннями, наказами командування.

Під невиконанням обов`язків розуміють невиконання дій, які входять у коло службових обов`язків, під неналежним виконанням нечітке, формальне або неповне здійснення обов`язків.

Відповідно до Примітки до ст. 172-13 КУпАП під військовими службовими особами розуміються військові начальники, а також інші військовослужбовці, які обіймають постійно чи тимчасово посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або виконують такі обов`язки за спеціальним дорученням повноважного командування.

Згідно п. 7 Розділу ІІ Інструкції зі складання протоколів та оформлення матеріалів про військові адміністративні правопорушення до протоколу долучаються матеріали (докази), що підтверджують факт вчинення військового адміністративного правопорушення (рапорти посадових осіб, заяви, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків правопорушення, інші документи, які стосуються правопорушення).

Матеріали, які долучаються до протоколу, повинні містити достовірну інформацію, відповідати вимогам законодавства та правилам діловодства.

Обов`язок щодо збирання доказів та оформлення матеріалів про військове адміністративне правопорушення покладається на уповноважену посадову особу, яка складає протокол.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 є курсантом.

Курсант це особа, що вступила на військову службу і навчається у навчальних закладах за програмами підготовки офіцерського складу; військовослужбовець, який проходить підготовку у військовому навчальному центрі, навчальній частині або підрозділі; учень курсів.

Будь-яких доказів про те, що ОСОБА_1 займає посади або виконує обов`язки, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, матеріали справи не містять.

Тобто з матеріалів справи не вбачається, що курсант ОСОБА_1 є військовою службовою особою та є суб`єктом правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-15 КУпАП.

Суд позбавлений процесуальної можливості самостійно визначати, встановлювати фактичні обставини справи, відшукувати докази на підтвердження викладених в протоколі обставин та відповідно самостійно кваліфікувати дії особи за відповідною частиною КУпАП.

Отже, суд позбавлений процесуальної можливості усувати допущені недоліки обвинувачення і як наслідок, дійти висновку про наявність у діях особи складу та події адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-15 КУпАП.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП відсутність події і складу адміністративного правопорушення є обставинами, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення. За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

Таким чином, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі з підстав, передбачених п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И Л А:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-15 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду через Яворівський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя М.О. Білецька