Справа №694/1389/25
Провадження №3/700/311/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2025 року селище Лисянка

Суддя Лисянського районного суду Черкаської областіЧорненька О.І.,

за участю прокурора Іщенка О.М.

особи, яка притягується до адміністративної

відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Черкаськійобласті Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України ,зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч.1 ст.172-6, Кодексу України «Про адміністративні правопорушення»,

В С Т А Н О В И Л А:

До Лисянського районного суду Черкаської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,за частиною 1 статті 172-6 КУпАП, які передані у провадження судді Чорненької О.І.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 12 годину 12 червня 2025 року та в зв`язку з перебуванням головуючої судді на лікарняному було знято з розгляду.

В судове засідання, призначене на 10 годину 26 червня 2025 року ОСОБА_1 прибула та надала пояснення по справі, в яких свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП визнала повністю та пояснила, що не була обізнана в прийнятих змінах у законодавстві та необхідності подачі декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2021 рік до 31 січня 2024 року.

З матеріалів справи вбачається, що відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №233/2025 від 06 травня 2025 року. Відповідно до вказаного протоколу ОСОБА_1 , будучи присяжною Звенигородського районного суду Черкаської області та відповідно до підпункту «г» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України ''Про запобігання корупції'' суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог частини 1 статті 45, пунктів 2-7 Прикінцевих положень Закону України ''Про запобігання корупції'' без поважних причин, несвоєчасно подала до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2021 рік, оскільки граничний термін подачі був 31.01.2024, а декларація фактично подана 22.03.2024, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні просив суд визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-6 КУпАП, та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 грн., підтримавши поданий ним письмовий висновок щодо наявності в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, суд з`ясував наступне.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони, та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя.

Рішенням Звенигородської районної ради від 29.05.2020 №35-17 затверджено список присяжних у кількості 20 осіб, які постійно проживають на території, на яку поширюється юрисдикція Звенигородського районного суду Черкаської області та дали згоду бути присяжними. ОСОБА_1 включена до зазначеного списку.

Відповідно до п.п. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України ''Про запобігання корупції'' суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є: присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді).

Таким чином, у відповідності до пп. «ґ» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 , яка є присяжною Звенигородського районного суду Черкаської області, є суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 45 Закону України ''Про запобігання корупції'' особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентствадекларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

З 24.02.2022 відповідно до Закону України ''Про правовий режим воєнного стану'' Указом Президента України № 64/2022 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, термін якого продовжено з 05 години 30 хвилин 19 листопада 2024 року строком на 90 діб, який неодноразово продовжувався та діє по даний час.

З 12 жовтня 2023 року набрав чинності Закон України № 3384-ІХ ''Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану'', яким відновлено декларування. Згідно п.2-7 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції», установлено, що з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану" здійснення заходів фінансового контролю, передбачених розділом VII цього Закону (зокрема подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування), відновлюється у повному обсязі та здійснюється у порядку та строки, визначені цим Законом (у тому числі з урахуванням особливостей, встановлених частинами сьомою - чотирнадцятою статті 45 цього Закону).

Кампанія декларування за 2021-2022 роки тривала до 31 січня 2024 року. До зазначеної дати декларанти мали подати декларації за звітні періоди 2021-2022 років, у тому числі для проведення спецперевірок, крім тих осіб, які подали їх добровільно раніше.

З урахуванням викладеного, суддя приходить до висновку, що останнім днем подачі ОСОБА_1 щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави, за 2021 рік, є 31 січня 2024 року.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, вищевказана декларація була подана ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції лише 22 березня 2024 року, тобто з пропуском строку, визначеного ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», з урахуванням положень п.2-7 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з роз`ясненнями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, конструктивною ознакою правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Суддя звертає увагу, надані в суді ОСОБА_1 пояснення та матеріли справи про адміністративне правопорушення, не містять доказів неможливості подати ОСОБА_1 щорічну декларацію за 2021 рік до 23 годин 59 хвилин 31 січня 2024 року.

Відповідно до змісту диспозиції ч.1 ст.172-6 КУпАП з об`єктивної сторони протиправний намір цього адміністративного правопорушення реалізується у формі дії (несвоєчасне подання декларації) та бездіяльності (неподання декларації). При цьому, характеризуючою ознакою вчинення особою такого проступку є саме відсутність поважних причин несвоєчасного подання нею декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, підтверджується наявними матеріалами справи, зокрема: протоколом №233/2025 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 06.05.2025р., інформацією з Єдиного державного реєстру декларацій, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, роздрукованої з веб-ресурсу - https://public.nazk.gov.ua, з якої слідує, що ОСОБА_1 подала щорічну декларацію за 2021рік о 11:36 год. 22.03.2024р., листом НАЗ К№47-06/10242-25 від 06.02.2025, повідомленням керівника апарату Звенигородського районного суду до НАЗК вих.№1/88/2024 від 15.03.2024 про неподання ОСОБА_1 декларації за 2021 рік; табелями обліку робочого часу присяжної ОСОБА_1 за 2021 рік; листом ТУ ДСАУ у Черкаській області з інформацією про отримання винагороди присяжною ОСОБА_1 за 2020-2023 роки; письмовим поясненням ОСОБА_1 від 17.02.2025 року, наданими Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області ДСР НПУ з приводунесвоєчаного подання декларації та поясненнями наданими ОСОБА_1 в судовому засіданні.

ОСОБА_1 в сдовому засіданні пояснила, що згідно висновку прокурора він просить застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 грн., але вважає таку санкцію занадто обтяжливою для неї, оскільки вона вперше вчинила будь-яке адміністратине правопорушення та вона отримує заробітну плату в розмірі 6000 грн. на місяць, що з врахуванням сьогоднішньої фінансової обстановки в державі є вкрай недостастньо для прожиття.

Встановивши вказані обставини, прокурор просив застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн., оскільки вона вперше вчинила адміністративне правопорушення та має недостатнє фінансове забезпечення.

Згідно зі статтею 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

На переконання суду, надані докази на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні вищевказаного адміністративного правопорушення є належними, допустимими і достовірними, оскільки отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі та узгоджуються між собою.

Досліджені та перевірені суддею обставини поза розумним сумнівом свідчать про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, внаслідок чого вона підлягає притягнення до адміністративної відповідальності з накладенням на неї адміністративного стягнення.

Відповідно до ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до статті 34 КУпАП, обставиною, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення ОСОБА_1 суд визнає щире розкаяння винного.

Відповідно до статті 35 КУпАП, обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення суддею не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого ОСОБА_1 правопорушення, особу порушника, приймаючи до уваги ступінь її вини, наявність обставин, що пом`якшують відповідальність та відсутність обставин, що обтяжують відповідальність винного, суддя вважає за можливе накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Даний вид впливу суддя вважає достатнім і доцільним для її виправлення та попередження вчинення нею нових правопорушень.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» та в порядку ст.40-1 КУпАП, з ОСОБА_2 слід стягнути судовий збір, ставка якого складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Доказів, які звільняють ОСОБА_1 від сплати судового збору за розгляд справи про адміністративне правопорушення, матеріали справи не містять та останньою не надані.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 33, 34, 35, 40-1, ч.1 ст.172-6, ст.ст. 249, 251, 252, 279, 280, 283 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн. (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , судовий збір у розмірі 605,60 грн. на користь держави.

Відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Платіжні документи, що свідчать про сплату штрафу та судового збору, негайно подаються до суду.

Відповідно до ч.1 ст.308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушенняз правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

У разі несплати правопорушником у зазначений термін штрафу у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягнути з ОСОБА_1 подвійний розмір штрафу, який становить 1700 грн. (одна тисяча сімсот) гривень.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Лисянський районний суд Черкаської області. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з наступного дня після набрання нею законної сили.

Суддя Олена ЧОРНЕНЬКА

Постанова набуває законної сили: "___" ________________ 2025 року

Постанова може бути пред`явлена до виконання до "___" ___________ 2025 року