ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2025 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Поєдинок І.А., розглянувши апеляційну скаргу правопорушника ОСОБА_1 на постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.09.2024 року, якою -

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_1 , непрацюючого, відомості про ідентифікаційний номер відсутні,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП та застосовано до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 170 (сто сімдесят) грн. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605 грн.60 коп.

в с т а н о в и в :

Відповідно до постанови суду першої інстанції, ОСОБА_1 , 05.06.2024 року близько 12-59 год. перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вул. Одеська, 50, під час складання адміністративного протоколу за ст. 173 КУпАП вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського, а саме здійснював наїзд автомобілем Infiniti QX д.н.з. НОМЕР_1 на поліцейського, на вимогу поліцейських припинити правопорушення, не реагував.

Постановою судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.09.2024 року, ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП та застосовано до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 170 (сто сімдесят) грн. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605 грн.60 коп.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, правопорушник ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу в якій просить:

1. Поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду від 19.09.2024 року.

2. Скасувати постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.09.2024 року.

3. Провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вважає, що зазначена постанова є необґрунтованою і незаконною, з неправильним застосуванням норм матеріального права та з порушенням норм процесуального права.

Суд розглянув справу без його участі, чим позбавив його можливості надати пояснення, докази та реалізувати своє право на захист.

Вказує, що його з потерпілого у цій інсценованій поліцією ситуації хотіли зробити винним, але ніхто не може бути підданий несправедливому суду.

Він не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Судом не були допитані свідків, які могли надати покази, що спростовують обвинувачене.

Суд не допитав поліцейських, які склали протокол про адміністративне правопорушення.

Вказує, що суд фактично безпідставно наклав на нього адміністративне стягнення, що призвело до незаконного стягнення коштів за судовий збір та штраф.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , який просив поновити йому строк на апеляційне оскарження постанови, задовольнити апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши зібрані у справі докази, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, за наступних підстав.

Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд враховує таке.

Статтею 277-2 КУпАП законодавцем врегульований порядок повідомлення особи про розгляд справи наступним чином - повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Іншого порядку повідомлення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, про розгляд справи діючим КУпАП не передбачено.

Відповідно ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

При цьому, за положеннями ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст.44, ст.ст. 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, ч. 3 ст. 178, ст.ст. 185, 185-1, ст.ст. 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №297093 від 05.06.2024 перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вул. Одеська, 50, під час складання адміністративного протоколу за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського, а саме здійснював наїзд автомобілем Infiniti QX д.н.з. НОМЕР_1 на поліцейського, на вимогу поліцейських припинити правопорушення, не реагував, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП.

З огляду на викладене та, зважаючи на положення ст. 268 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в даному випадку ОСОБА_1 , під час розгляду справи по суті є обов`язковою.

З матеріалів справи убачається, що розгляд справи судом першої інстанції відбувся 19.09.2024, судова повістка про дату та час розгляду матеріалів надсилалася судом першої інстанції ОСОБА_1 на його адресу (а.с.12), однак відомості про те, що останній отримав це повідомлення в матеріалах справи відсутні, при цьому суддя в оскаржуваній постанові зазначає про належне повідомлення ОСОБА_1 шляхом направлення йому СМС повідомлення, хоча відомості про повідомлення останнього СМС відсутні. Не містять матеріали справи і відомості про те, що ОСОБА_1 судом направлялася в триденний строк копія постанови, що є порушенням вимог ст.285 КУпАП.

Вказані підстави є поважними причинами пропущення строку на апеляційне оскарження постанови Соснівського районного суду м.Черкаси від 19.09.2024, а тому клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема 185 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Згідно з ст.248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і судом, який розглядає справу, що також не дотримано суддею суду першої інстанції і відповідно унеможливлювало судовий розгляд справи.

Така загальна (основна) засада (принцип) судочинства як рівність всіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в ч. 1 ст. 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного ч. 1 ст. 24 Основного Закону, і стосується, зокрема, сфери судочинства. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав (ст. 129 Конституції України, розділ I ЗУ «Про судоустрій і статус суддів»).

Отже, присутність особи, яка має право брати безпосередньо участь і виступати в суді, а в даному випадку її участь є обов`язковою, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, у передбачений законом строк і порядок оскаржити постанову по справі, є невід`ємним правом (правом на справедливий суд, гарантованого ст. 6 Конвенції), а для суддів усіх інстанції - важливим елементом законного і справедливого правосуддя.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (рішення ЄСПЛ у справах «Домбо Бехер Б.В. проти Нідерландів» (Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands) від 27.10.1993, заява № 14448/88, п. 33); «Анкерль проти Швейцарії» (Ankerl v. Switzerland) від 23.10.1996 р., заява № 17748/91, п. 38).

Як вбачається із матеріалів справи, суд розглянув справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, участь якої є обов`язковою, чим порушив право ОСОБА_1 на захист, за таких обставин постанова Соснівського районного суду м.Черкаси від 19.09.2024 підлягає скасуванню.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до диспозиції ст.185 КУпАП, склад адміністративного правопорушення передбачає злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Як зазначено у ст.ст.251,252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Перевіривши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції, на підставі досліджених доказів, прийшов до обгрунтованого висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Висновок судді зроблений внаслідок всебічного, повного та об`єктивного з`ясування усіх обставин справи та підтверджується дослідженими та перевіреними в судовому засіданні доказами, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №297093 від 05.06.2024, де викладена фабула вчиненого правопорушення (а.с.1); рапортом старшого ДОП СП ДОП Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції Петровича О. від 05.06.2024 в якому вказані обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП (а.с.7-8); письмовими поясненнями свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які засвідчили події, що відбувалися 05.06.2025 за участі правопорушника ОСОБА_1 (а.с.3,4).

Слід зазначити, що наявний в матеріалах справи протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №297093 від 05.06.2024 складений щодо ОСОБА_1 за своєю формою та змістом відповідає вимогам чинного законодавства, містить у собі усі необхідні дані щодо обставин вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП та особі порушника.

Оцінюючи здобуті у справі та досліджені в судовому засіданні докази, на думку апеляційного суду, суд першої інстанції обгрунтовано визнав їх належними та допустимими для використання в процесі доказування, оскільки такі містять фактичні дані, які логічно пов`язані з тими обставинами, які підлягають доказуванню в справі та становлять предмет доказування, зібрані у порядку, встановленому КУпАП.

Апеляційний суд вважає, що зазначені докази є належними та допустимими доказами, узгоджуються між собою і сумнівів у їх достовірності не викликають.

Доводи апелянта про те що суд не допитав свідків у справі, то вони є неспроможними, оскільки суд дослідив письмові пояснення свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які вони надали безпосередньо на місці події вчинення ОСОБА_1 правопорушення 05.06.2024 та надав їм оцінку, а відповідно до вимог ст.272 КУпАП виклик свідків та допит їх в судовому засіданні є правом суду, а не його обов`язком.

Твердження апелянта про те, що суд неповно та необ`єктивно з`ясував обставини справи, є необгрунтованими, оскільки спростовуються зібраними та дослідженими по справі доказами, яким дана належна оцінка, а невизнання правопорушником своєї вини у скоєному, слід розцінити як спосіб уникнення від відповідальності за вчинене правопорушення. Суддя відповідно до ст.ст.245, 280 КУпАП повно і всебічно з`ясував усі обставини, що мали значення для правильного вирішення справи.

Разом із тим, відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше, як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП, 05.06.2024.

Враховуючи те, що на момент ухвалення даного судового рішення сплинув строк, передбачений ст.38 КУпАП, притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, апеляційний суд вважає, що провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Статтею 280 КУпАП встановлено обов`язок суду з`ясовувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення, поміж іншого, і чи винна дана особа в його вчиненні.

Водночас, зі змісту ч.1 ст.38 КУпАП вбачається, що закриття провадження на зазначеній підставі можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення; сплив встановленого законом строку.

Тобто, для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків, передбачених ст.38 КУпАП, можливо лише за умови встановлення факту вчинення особою протиправної дії чи бездіяльності, що підпадають під визначені законом ознаки адміністративного правопорушення.

За таких обставин апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно задовольнити частково, скасувавши постанову суду першої інстанції, та постановити нову постанову, визнавши ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, та закрити провадження по справі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП

п о с т а н о в и в :

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.09.2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.09.2024 року, якою ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП скасувати.

Прийняти нову постанову, якою ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, а провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності - закрити на підставі п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст. 38 КУпАП

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Поєдинок