Справа № 3/593/255/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" травня 2025 р. СУДДЯ Бережанського районного суду Тернопільської області Крамар В.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від головного управління ДПС у Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Шибалин Бережанського району Тернопільської області, жителя АДРЕСА_1 , одруженого, має двоє малолітніх дітей, освіта вища, працюючого керівником ПАП «Млин», до адміністративної відповідальності за ст. 1631 КУпАП протягом року не притягувався, -

за ст.1631 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

23 квітня 2025 року головним державним інспектором відділу податків і зборів юридичних осіб галузей транспорту та складського господарства управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Тернопільській області Олександрою Ромашенко, складено протокол про адміністративне правопорушення № 458/19-00-04-06-07, відповідно до якого ОСОБА_1 вчинив правопорушення: «порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку щодо несвоєчасного подання до контролюючого органу податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2025 року ПАП «Млин» (код за ). Граничний термін подання податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2025 року - 20 березня 2025 р., фактична дата отримання декларації органом ДПС 03 квітня 2025 р., що зафіксовано в акті камеральної перевірки № 4866/19-00-04-06/43750094 від 04.04.2025 року, чим порушено вимоги підпункту 49.18.1 пункту 49.18 статті 49 розділу ІІ Податкового кодексу України та вимоги пункту 203.1 статті 203 розділу V Податкового кодексу України. Відповідно до пункту 49.20 статті 49 Податкового кодексу України № 2755-VI від 02.12.2010 р. якщо останній день строку подання податкової декларації припадає на вихідний або святковий день, то останнім днем строку вважається операційний (банківський) день, що настає за вихідним або святковим днем».

Ч. 1 ст. 1631 КУпАП передбачено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до ст. 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ч.1 та 2 ст. 7 та ст. 245 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання принципу законності; завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч.1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Розгляд справ про адміністративне правопорушення врегульовано главою 22 КУпАП, де в ст. 279 КУпАП встановлено, що розгляд справи розпочинається з представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Виходячи з системно-логічного тлумачення вказаних норм законодавства, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на підставі протоколу про адміністративне правопорушення в межах, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, шляхом перевірки за допомогою доказів, доданих до справи про адміністративне правопорушення, наявності відомостей, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення та встановлення в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, що зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення. Таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У справі «Карелін проти Росії» («Каrеlіn v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, ЄСПЛ зазначив, що за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення частини 1 статті 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

У протоколі про адміністративне правопорушення № 458/19-00-04-06-07 не наведено відомостей про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 1631 КУпАП, оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення не наведено відомостей про те, що в ПАП «Млин» відсутній податковий облік, ОСОБА_1 , як посадова особа вказаного підприємства порушив встановлений законом порядок ведення податкового обліку, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення № 458/19-00-04-06-07 норми Податкового кодексу України стосуються порядку подання податкових декларацій, однак ч.1 ст. 1631 КУпАП не передбачено відповідальність за порушення порядку подання податкових декларацій, а в протоколі про адміністративне правопорушення не наведено обґрунтування, що податкова декларація термін ідентичний терміну податковий облік.

За таких обставин, провадження по справі слід закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 1631 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: