"02" липня 2025 р. Справа № 363/2556/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Дьоміна О.П., розглянувши матеріали, які надійшли з Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянку України, паспорт серії НОМЕР_2 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , працює головним бухгалтером в ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» за адресою: Київська обл., м. Вишгород, вул. Шолуденка, 19, за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

13.05.2025 року на адресу суду спрямований зазначений адміністративний матеріал, складений відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Так, зі змісту протоколу за №74/35-00-07-12 від 06.05.2025 року, складеному відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП вбачається, що 06.05.2025 року завідувачем сектору запобігання фінансовими операціями, пов`язаними з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ОСОБА_2 , було складено протокол про адміністративне правопорушення за №74/35-00-04-07-12, згідно якого за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «НІК_ЕЛЕКТРОНИКА» встановлено, що ОСОБА_1 , головний бухгалтер вказаного товариства порушила ведення податкового обліку, а саме ст. 22, ст. 23, п. 44.1, ст. 44, п.п. 134.1.1 п. 134, ст. 134 ст. 134 ПК України, п. 5 П(С)БО «Зобов`язання», п. 5 П(С)БО №15 «Дохід» наслідком чого стало зниження податку на прибуток підприємства на загальну суму 26 285 331 грн., у тому числі за 2021 рік на суму 26 285 331 грн., а також п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п.198.6 ст. 198, п. 200.1, п. 200.2 ст. 200 ПК України, чим знижено податок на додану вартість на загальну суму 29 205 924 грн. в тому числі за: жовтень 2021 року на суму 6 209 237 грн., листопад 2021 року на суму 6 217 652 грн., грудень 2021 року на суму 3 745 641 грн., січень 2022 року на суму 13 033 394 грн. Факт порушення викладено в акті перевірки від 15.04.2025 року №169/35-00-07-02-05/33401202. Вказаними діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, адміністративне правопорушення за ст. 163-1 ч. 1 КУпАП не відноситься до правопорушень, по яким є обов`язковою присутність в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини від 03.04.2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» від 26.04.2007 (п.27) «Трух проти України» від 14.10.2003 року наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження. А відтак, ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних матеріалів.

16.06.2025 року від представника ОСОБА_1 до суду спрямоване клопотання, в якому адвокат Томчук М.В. просив суд закрити провадження по справі за відсутністю події та складу правопорушення. Посилався на те, що доказом вчинення ОСОБА_1 правопорушення є акт документальної позапланової перевірки. Наразі ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» оскаржує висновки податкової перевірки, тому сума податкових донарахувань залишається неузгодженою, а тому неможливо вказувати на те, що акт перевірки беззаперечно підтверджує факт порушення податкового обліку. Додатково, адвокат звернув увагу, що відповідно до висновків, викладених в акті перевірки від 15.04.2025 року порушення ведення податкового обліку, що інкримінується ОСОБА_1 , мало місце за період з жовтня 2021 року по січень 2022 рік. Таким чином тримісячний строк притягнення до відповідальності, встановлений ст. 38 КУпАП, станом на дату розгляду закінчився, оскільки гіпотетично правопорушення мало місце в січні 2022 року.

До клопотання, представником ОСОБА_1 адвокатом Томчуком М.В. додано копію скарги на податкові повідомлення рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 16.05.2025 року за №233/ та від 16.05.2025 року за №234/, спрямовану до Державної податкової служби України.

Адвокат Томчук М.В. просив розглянути справу за його відсутності, врахувати обставини, викладені в клопотанні та закрити провадження по справі, про що надав суду відповідну заяву, датовану 02.07.2025 роком.

Згідно листа заступника начальника Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, що надійшов на адресу суду 27.06.2025 року - Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків повідомляє, що ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» оскаржено в адміністративному порядку податкові повідомлення-рішення від 16.05.2025 року за №233/ та від 16.05.2025 року за №234/. Скарга знаходиться на розгляді контролюючого органу вищого рівня Державна податкова служба України.

Зі змісту листа в.о. директора Департаменту оскарження рішень контролюючих органів Державної податкової служби України від 30.06.2025 року, що надійшов до суду 01.07.2025 року вбачається, що з метою з`ясування обставин справи та розгляду доданих до скарги ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» матеріалів, строк розгляду скарги продовжено до 27.07.2025 року.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне:

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Так, зі змісту протоколу за №74/35-00-07-12 від 06.05.2025 року, складеному відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП вбачається, що 06.05.2025 року завідувачем сектору запобігання фінансовими операціями, пов`язаними з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ОСОБА_2 , було складено протокол про адміністративне правопорушення за №74/35-00-04-07-12, згідно якого за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «НІК_ЕЛЕКТРОНИКА» встановлено, що ОСОБА_1 , головиний бухгалтер вказаного товариства порушила ведення податкового обліку, а саме ст. 22, ст. 23, п. 44.1, ст. 44, п.п. 134.1.1 п. 134, ст. 134 ст. 134 ПК України, п. 5 П(С)БО «Зобов`язання», п. 5 П(С)БО №15 «Дохід» наслідком чого стало зниження податку на прибуток підприємства на загальну суму 26 285 331 грн., у тому числі за 2021 рік на суму 26 285 331 грн., а також п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п.198.6 ст. 198, п. 200.1, п. 200.2 ст. 200 ПК України, чим знижено податок на додану вартість на загальну суму 29 205 924 грн. в тому числі за: жовтень 2021 року на суму 6 209 237 грн., листопад 2021 року на суму 6 217 652 грн., грудень 2021 року на суму 3 745 641 грн., січень 2022 року на суму 13 033 394 грн. Факт порушення викладено в акті перевірки від 15.04.2025 року за №169/35-00-07-02-05/33401202.

Таким чином, при викладі у протоколі суті вчиненого адміністративного правопорушення, у ньому зазначено перелік норм податкового законодавства та їх наслідки, однак не зазначено які саме дії або бездіяльність, у розумінні диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, були допущені саме ОСОБА_1 особисто, що призвели до порушення порядку ведення податкового обліку.

Закон передбачає, що суд розглядає справу про адміністративне правопорушення у межах, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення фактичних обставин і не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення.

Окрім того, слід зазначити, що акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки зазначеного товариства від 15.04.2025 року, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, є джерелом доказів, однак не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання. Зазначений документ лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він також не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії.

Відповідно до ст. 86.7. Податкового кодексу України, у разі незгоди платника податків або його законних представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податків протягом п`яти робочих днів з дня отримання акта (довідки). Такі заперечення розглядаються контролюючим органом протягом п`яти робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному ст. 58 Податкового кодексу України для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень.

Статтею 56 ПК України передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. У разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня. Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог п. 44.6 ст. 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

Протягом шести місяців з дати закінчення строку, встановленого абз. 1 цього пункту, платник податків має право подати скаргу разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку та копіями підтверджуючих документів поважності причин його пропуску (за наявності). У скарзі може міститися клопотання про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку. Контролюючий орган вищого рівня, розглядаючи клопотання платника податків, поновлює пропущений строк на подання скарги в адміністративному порядку, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Аналізуючи наведені вище норми, суд приходить до висновку, що податковим законодавством України передбачено процедуру оскарження рішень органів податкової служби (в адміністративному та/або в судовому порядку) та поширено презумпцію невинуватості на процедуру оскарження.

З наданих стороною захисту матеріалів вбачається, що директором ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» подана скарга на податкові повідомлення рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 16.05.2025 року за №233/ та від 16.05.2025 року за №234/, спрямована до Державної податкової служби України, в якій ставиться питання в тому числі і, щодо обґрунтованості та законності прийнятих та викладених в акті про результати документальної позапланової перевірки зазначеного товариства від 15.04.2025 року висновків, тобто порушень вимог податкового законодавства, а тому до остаточного вирішення спору факт допущення правопорушення є невстановленим.

Листами заступника начальника Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, що надійшов на адресу суду 27.06.2025 року та в.о. директора Департаменту оскарження рішень контролюючих органів Державної податкової служби України від 30.06.2025 року, що надійшов до суду 01.07.2025 року підтверджується факт того, що ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» оскаржено в адміністративному порядку податкові повідомлення-рішення від 16.05.2025 року за №233/ та від 16.05.2025 року за №234/. Скарга знаходиться на розгляді контролюючого органу вищого рівня Державна податкова служба України, з метою з`ясування обставин справи та розгляду доданих до скарги ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» матеріалів, строк розгляду скарги продовжено до 27.07.2025 року.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року за №23-р 2010 - адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Статтею 62 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав та основних свобод людини передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь та кожна людина вважається невинною доти, поки її вину не доведено згідно з законом.

Європейський суд з прав людини у рішеннях від 07.11.2002 року по справі «Лавентес проти Латвії» та від 08.02.2011 року по справі «Берктай проти Туреччини» наголосив, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумцій».

Таким чином, розглядаючи справу про притягнення особи до адміністративної відповідальності слід керуватися принципом, згідно з яким винність особи не може ґрунтуватись на припущеннях. Будь-які сумніви у винуватості особи повинні тлумачитися на її користь. Однак, Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення в даному конкретному випадку, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Одночасно сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18.01.1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства», який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 18.07.2019 року у справі за №216/5226/16-а - притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі за №536/1703/17.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року - ЄСПЛ звертає увагу, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Таким чином, суд доходить висновку про передчасність висновків особи, що склала адміністративний протокол, щодо події адміністративного правопорушення, а так само і наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а тому провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу і події адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 40, 40-1, 155-1 ч. 1, 268, 279, 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі за №363/2556/25 відносно ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП - закрити, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області на протязі десяти днів.

Суддя О.П. Дьоміна