Справа № 697/1176/25
Провадження № 3/697/601/2025
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2025 року м. Канів

Суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області Скирда Б.К., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль) про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , непрацюючого, -

за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), -

ВСТАНОВИВ:

30.03.2025 о 12:00 год. на Канівському водосховищі, поблизу с.Трахтемирів, Черкаського району Черкаської області, гр. ОСОБА_1 проводив вилов риби в забрід сіткою з ліски та виловив рибу: «карась» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт., загальною вагою 13,5 кг., чим наніс збитки рибному господарству України у розмірі 37 808 грн. Своїми діями гр. ОСОБА_1 грубо порушив правила любительського рибальства підпункт 1 пункт 1 розділу ІV Правил любительського рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП, про що було складено протокол про адміністративне правопорушення серії КИ №000549 від 30.03.2025.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, свої інтереси уповноважив представляти адвоката Гончарука А.В.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Гончарук А.В. заперечував факти та обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та зазначив, що у протоколі вказано, що речі вилучалися. Проте, згідно акту вилучення встановлено, що було вилучено сітку та свіжовиловлену рибу, які передано на зберігання особі правопорушника, що повністю заперечується. За цих обставин, протокол про адміністративне правопорушення та акт вилучення містять розбіжності щодо предметів вилучення в частині можливості їх передачі на зберігання саме особі правопорушника, оскільки за таких обставин, речові докази є фактично втраченими. Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено точних обставин вчинення адміністративного правопорушення, не викладені дані про ознаки забороненого знаряддя лову, в чому проявилося грубість правопорушення, не проведено іхтіологічне дослідження щодо віднесення знаряддя лову до забороненого та спроможність можливості взагалі проведення ним вилову. Отже, зміст правопорушення, викладений у протоколі, не відповідає ознакам правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. В матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які доводять винуватість повноваження посадової особи щодо можливості складання адміністративного протоколу такої правової природи, про те, що ОСОБА_2 , може виконувати посадові обов`язки (наказ про призначення, копія службового посвідчення), згідно вступної частини зазначеного протоколу. В самому протоколі відсутні об`єктивно встановлені дані про те, що описана подія могла мати місце на Канівському водосховищі поблизу с. Трахтемирів Черкаського району Черкаської області, оскільки не долучені беззаперечні, об`єктивні, повні та всесторонньо встановлені дані GPS-навігації місця події з урахуванням того, що за даними гугл-мапи, ця ділянка прямо межує з територією Київської області і лише точність прив`язки місця події може безумовно гарантувати відповідність застосування подальшої процесуальної процедури з точки зору визначення територіальної підсудності розгляду справи відповідним судом. Крім того, незрозуміло за якими даними інспектором встановлено особу ймовірного правопорушника, оскільки в матеріалах справи відсутні копії будь-яких документів, які безумовно можуть посвідчувати саме цю особу. Відсутні письмові пояснення як особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, так і рапорту або доповідної записки посадової особи та понятого, свідка події, що призводить до нерозуміння ситуації подій та обставин, які можуть беззаперечно доводити обставини ймовірної причетності до події адміністративного правопорушення, в противагу чому діє принцип спростування пред`явленого обвинувачення (протоколу). Згідно даних протоколу, вилов риби здійснено в забрід, тобто входженням у воду на певну глибину, проте у акті вилучення речей та предметів відсутні дані про вилучення спеціального спорядження за допомогою якого можливий вхід на глибину, такого виду як сітка з ліски не існує, є сітка мисинова. В матеріалах справи відсутнє відповідне дослідження (іхтіологічне) засобу (предмету) за допомогою якого міг проводитися вилов живих біологічних ресурсів, характеристика цього предмету щодо віднесення його до категорії саме забороненого предмета лову, відсутні об`єктивні дані про вилучення сітки, її довжину, висоту, розмір вічка, загальну цілісність та спроможність здійснення нею вилову, відсутня накладна про передачу вилучених живих біологічних ресурсів (риби) на відповідне зберігання суб`єкту підприємницької діяльності для зберігання та подальшої реалізації, дані про реалізацію швидкопсувного продукту, квитанція про оприбуткування, договір уповноваженого ФОП про надання такого виду послуги укладеного з Київським рибоохоронним патрулем. Проте існують дані, що сітка і риба передана на зберігання особі правопорушника. З огляду на зазначені обставини, просив справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши в судовому засіданні доводи захисника ОСОБА_1 адвоката Гончарука А.В., дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, з огляду на наступне.

Згідно диспозиції ч. 4 ст. 85 КУпАП, відповідальність за даною нормою настає у разі грубого порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Підпунктом першим пункту першого розділу ІV Правил любительського рибальства встановлено заборону на добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Нормами ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» встановлено заборону на виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом, для добування об`єктів тваринного світу.

Відповідно до положень КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП повністю доведена дослідженими доказами у справі, що ретельно перевірені та оцінені судом з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності, кожен окремо та взаємозв`язку для ухвалення даного рішення та підтверджується наступними матеріалами справи про адміністративне правопорушення:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ № 000549 від 30.03.2025, згідно якого 30.03.2025 о 12:00 год. на Канівському водосховищі, поблизу с.Трахтемирів, Черкаського району Черкаської області, гр. ОСОБА_1 проводив вилов риби в забрід сіткою з ліски та виловив рибу: «карась» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт., загальною вагою 13,5 кг., чим наніс збитки рибному господарству України у розмірі 37 808,00 грн. Своїми діями гр. ОСОБА_1 грубо порушив правила любительського рибальства підпункт 1 пункт 1 розділу ІV Правил любительського рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Як вбачається з даних протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 підписав вказаний протокол у відповідній графі без зауважень щодо правильності зазначення його місця проживання та мобільного номера і власних пояснень, в яких ним зазначено, що виловив рибу для власних потреб, не для продажу: «карась» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт. (а.с.1);

- протоколом огляду та вилучення речей і документів від 30.03.2025 з якого вбачається, що головним державним інспектором ОСОБА_2 здійснено огляд речей та їх вилучення у гр. ОСОБА_1 , а саме: сітки з ліски 1 шт., свіжовиловленої риби: «карась» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт., загальною вагою 13,5 кг. Вилучені речі і документи знаходяться у власності (володіння) гр. ОСОБА_1 (а.с.3);

- актом огляду водних біоресурсів вилучених відповідно протоколу № 000549 від 30.03.2025, зі змісту якого вбачається, що головним державним інспектором Гордовим О.Л. за участю ОСОБА_3 , в присутності ОСОБА_1 оглянуто водні біоресурси з метою визначення видового складу та способу вилучення їх з природного середовища. Надана для огляду риба на момент огляду знаходиться на березі Канівського водосховища. Видовий і кількісний склад риби наступний: «карась» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт., карась» - 3 кг, «лящ» - 2 кг, плітка - 8,5 кг. Оглянута риба має характері ознаки обвічковування в області зябрових кришок, часткова відсутність лускового покриву. Висновок: виходячи з вищевикладеного, оглянута риба виловлена з порушенням «Правил любительського рибальства», а саме: виловлена за допомогою рибальської сітки (а.с.4);

- розрахунком збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такси Постанови Кабінету Міністрів від 29.09.2023 № 1042 до протоколу № 000549 від 30.03.2025 скоєного ОСОБА_1 , а саме: за вилов риби виду «карась сріблястий» - 6 шт., вартістю 9486,00 грн; «лящ» - 2 шт., вартістю 3298,00 грн.; плітка - 16 шт., вартістю 25024,00 грн. (а.с.5);

- розпискою від 30.03.2025, з якої вбачається, що ОСОБА_1 прийнято на відповідальне зберігання свіжовиловлену рибу: «карась» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт, загальною вагою 13,5 кг. (до рішення суду) (а.с.6);

- квитанцією про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення №6, з якої вбачається, що Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області прийнято на зберігання сітку з ліски довжиною 50м., висотою 1,2м., діаметр вічка 36мм., що була вилучена 30.03.2025 (а.с.7);

- планом-схемою місця скоєння адміністративного правопорушення (а.с.8).

Таким чином, у справі про адміністративне правопорушення є достатньо достовірних, належних та допустимих доказів, які вказують на доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Доводи захисника ОСОБА_1 адвоката Гончарука А.В. стосовно наявності розбіжностей щодо предметів вилучення зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення та акті вилучення в частині можливості їх передачі на зберігання саме особі правопорушника, суд до уваги не приймає, оскільки відомості, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення та дані, які зазначені в протоколі огляду та вилучення речей і документів, узгоджуються між собою, а саме: свіжовиловлену рибу: «карась» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт., загальною вагою 13,5 кг. передано на відповідальне зберігання правопорушника до рішення суду, що не свідчить про фактичну втрату зазначених речових доказів. Крім того, протокол про адміністративне правопорушення та протокол вилучення речей і документів підписані ОСОБА_1 без жодних зауважень та заперечень.

Посилання захисника ОСОБА_1 адвоката Гончарука А.В. на те, що в матеріалах справи відсутній висновок іхтіологічного дослідження щодо віднесення знаряддя лову до забороненого та спроможність можливості взагалі проведення ним вилову, суд вважає безпідставними, оскільки як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 , він виловив вищезазначену рибу сіткою з ліски, яку поставив в забрід, а відповідно до діючого законодавства, сітка ліскова, яка застосовується для вилову риби, віднесена до заборонених знарядь лову.

При цьому, доводи захисника ОСОБА_1 адвоката Гончарука А.В., що ОСОБА_1 на Канівському водосховищі поблизу с. Трахтемирів Черкаського району Черкаської області, будь-яку письмову інформацію в протокол серії КИ № 000549 від 30.03.2025 не вносив, судом також не беруться до уваги, оскільки такі обставини перевіряються відповідними органами на підставі заяви особи, яка притягається до адміністративної відповідальності чи його представника. Проте матеріали справи не містять доказів звернення ОСОБА_1 чи його представника до правоохоронних органів з цього приводу та результатів перевірки звернення. Факт неналежності підпису особі встановлюється висновком експертизи, однак, у матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутній висновок експертизи, який би підтвердив, що підписи в матеріалах справи належать не ОСОБА_1 , а іншій особі. Доказування у справі не може ґрунтуватися на припущеннях.

Стосовно доводів захисника про відсутність у матеріалах справи доказів на підтвердження повноважень у головного державного інспектора Київського рибоохоронного патруля ОСОБА_2 на складання протоколу про адміністративне правопорушення (наказу про призначення, копії службового посвідчення), суд зазначає, що складання протоколу є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності. При складанні протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на місці події, останній не був позбавлений можливості перевірити повноваження головного державного інспектора Київського рибоохоронного патруля ОСОБА_2 на складання такого протоколу. Будь-яких зауважень щодо порушень інспектором рибоохоронного патруля законодавства при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та про невідповідність внесених до них даних ОСОБА_1 не заявляв.

Також суд вважає безпідставними доводи захисника з приводу відсутності в матеріалах справи даних GPS-навігації місця події з урахуванням того, що за даними гугл-мапи ця ділянка прямо межує з територією Київської області, оскільки як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, зазначена в ньому подія відбулася на Канівському водосховищі, поблизу с. Трахтемирів, Черкаського району Черкаської області, а також надана план-схема місця скоєння адміністративного правопорушення.

Щодо доводів захисника про незрозумілість за якими даними інспектором встановлено особу ймовірного правопорушника, оскільки в матеріалах справи відсутні копії будь-яких документів, які безумовно можуть посвідчувати саме цю особу, суд вважає також безпідставними, оскільки як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення особу правопорушника встановлено за даними паспорта СТ 081147 та реєстраційного номера облікової картки платника податків, який останній пред`явив в додатку «Дія».

В протоколі про адміністративне правопорушення серії КИ № 000549, ОСОБА_1 надані також письмові пояснення з приводу суті правопорушення: «виловив рибу для власних потреб, не для продажу: «карась» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт.», а тому посилання захисника на відсутність в матеріалах справи пояснень правопорушника, судом не беруться до уваги.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно ст. 17 КУпАП, у справі не встановлено. Терміни притягнення до адміністративної відповідальності не збігли.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення та для запобігання вчинення нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

Згідно з ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

За таких обставин, суд вважає за необхідне притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, наклавши стягнення у виді штрафу в мінімальному розмірі без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу.

Згідно з ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку встановленому порядку. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу.

Знаряддя лову сітка з ліски - 1 шт., яку вилучено згідно протоколу виявлення та вилучення від 30.03.2025 та згідно з квитанцією №6, що зберігається в Управлінні Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області підлягає знищенню.

Свіжовиловлену рибу: «карась» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт., загальною вагою 13,5 кг., яка передана на відповідальне зберігання ОСОБА_1 необхідно залишити ОСОБА_1 .

Також, т.в.о. начальника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області В. Лисенко просив на підставі ст. 40 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 на користь держави завдані збитки, на підтвердження чого в матеріалах справи міститься розрахунок матеріальної шкоди до протоколу серії КИ №000549 від 30.03.2025, спричиненої ОСОБА_1 , загальна сума яких становить 37 808,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди.

З наведеного припису вбачається, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суд може вирішити питання про відшкодування шкоди, завданої вчиненим правопорушенням, лише у разі, якщо таку шкоду було завдано громадянину, підприємству, установі чи організації, тобто лише у разі заподіяння такої шкоди, визначеним законодавством категоріям осіб. Положеннями законодавства, що визначає порядок провадження у справі про адміністративне правопорушення, не передбачається повноважень суду щодо вирішення питання відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, рибному господарству України.

Згідно ч. 3 ст. 40 КУпАП, в інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Оскільки правопорушенням було завдано шкоду саме рибному господарству України, тобто Державі, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, зважаючи також на те, що вирішення питання про відшкодування винним майнової шкоди є правом суду, а не обов`язком, з урахуванням заперечень захисника ОСОБА_1 адвоката Гончарука А.В., заподіяні збитки в межах даної справи стягненню не підлягають, але одночасно роз`яснює представнику Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області, що для відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушення має право звернутися до суду в порядку цивільного судочинства. При цьому, відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, клопотання Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області щодо зобов`язання ОСОБА_1 сплатити збитки, завдані рибному господарству України, у розмірі 37 808,00 грн, не може бути розглянуто і вирішене в межах даної справи, а відповідно до ч. 3 ст. 40 КУпАП підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (605,60 грн).

Враховуючи вищенаведене, суддя вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605,60 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 40-1, ч. 4 ст. 85, ст.ст. 268, 279, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

За вчинене правопорушення застосувати до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 (двадцять) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень без конфіскації знаряддя вчинення правопорушення та без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів.

Штраф необхідно сплатити на наступні реквізити: , одержувач: ГУК у Черкаській області/тг м. Канів/21081100, номер рахунку: UA0023717, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 21081100.

На підставі частини другої статті 308 КУпАП, у разі несплати громадянином штрафу протягом 15 днів з метою примусового виконання цієї постанови органами державної виконавчої служби стягнути подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , судовий збір на користь держави за ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення в сумі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп., який необхідно сплатити на наступні реквізити: стягувач: ДСА України; отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, код за , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Знаряддя лову: сітку з ліски - 1 шт., довжиною 50м., висотою 1,2м., діаметр вічка 36мм., що була вилучена 30.03.2025, що зберігається в Управлінні Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області знищити.

Свіжовиловлену рибу: «карась сріблястий» - 6 шт., «лящ» - 2 шт., «плітка» - 16 шт., загальною вагою 13,5 кг., яка передана на відповідальне зберігання ОСОБА_1 залишити ОСОБА_1 .

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Канівський міськрайонний суд Черкаської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Повний текст постанови суду складено 23.06.2025.

Суддя Б. К. Скирда