Справа №705/2175/25
3-зв/705/5/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2025 м.Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Р.В.,

за участі захисника Осокіна С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Осокіна Сергія Юрійовича про відвід судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Душина Олексія Владиславовича від розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ознаками ст.124 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Душина Олексія Владиславовича перебуває справа про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП (судова справа № 705/2175/25, провадження 3/2175/1132/25).

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвокат Осокін С.Ю. подав до суду заяву про відвід судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Душина Олексія Владиславовича від розгляду справи про адміністративне правопорушення № 705/2175/25 3/2175/1132/25.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею було призначено суддю Піньковського Р.В.

Заява про відвід судді мотивована тим, що 25.05.2025 через підсистему Електронний суд стороною захисту була надіслана заява про закриття провадження в даній справі про адміністративне правопорушення на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, в зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ч.2 ст.38 КУпАП.

26.05.2025 у судовому засіданні суддя Душин О.В. прийняв рішення про відмову в задоволенні даної заяви з тих мотивів, що перебіг передбаченого ч.2 ст.38 КУпАП строку, на думку судді, починається з дати складання протоколу про адміністративне правопорушення, тобто з 09.04.2025, при цьому суддею не враховано, що заява про скоєння адміністративного правопорушення була подана потерпілим Тофан 12.02.2025, тобто в день події (ДТП).

Захисник вважає, що в даному випадку позиція судді Душина О.В. не відповідає диспозиції ч.2 ст.38 КУпАП, де законодавець не пов`язує початок перебігу строку ані з днем встановлення правопорушника, ані з днем складання протоколу про адміністративне правопорушення, - початок перебігу строку пов`язується лише з днем вчинення правопорушення, тобто в даному випадку днем вчинення правопорушення є 12.02.2025 року, а тому 12.05.2025 року сплив тримісячний строк, що є підставою для закриття провадження в справі. Після 12.05.2025 року подальший розгляд справи є протиправним, оскільки п.7 ч.1 ст.247 КУпАП є імперативною нормою, яка зобов`язує суд в даному випадку закрити справу.

Вважає, що це є свідоме та очевидне порушення суддею Душиним О.В. вимог п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, яке породжує певні сумніви в його неупередженості, що є підставою для відводу.

Крім того, усвідомлюючи , що суддею Душиним О.В. порушуються вимоги ст.247 КУпАП, сторона захисту в тому ж судовому засіданні на підставі ч.2 ст.276 КУпАП заявила клопотання про передачу справи для розгляду за місцем проживання ОСОБА_1 , тобто до Окнянського районного суду Одеської області, де останній мав би можливість безперешкодно реалізувати свої права на участь в судовому засіданні, допит свідків, які мешкають в тому ж районі. Огляд транспортного засобу, який також знаходиться в тому ж районі.

Однак, це клопотання суддею Душиним О.В. також було залишено без задоволення з тих мотивів, що це затягне судовий розгляд, а тому вважає, що зазначене рішення судді порушує вимоги ч.2 ст.276 КУпАП та унеможливлює реалізацію процесуальних прав ОСОБА_1 .

Наведена позиція головуючого судді Душина О.В. свідчить про його упередженість, свідоме порушення прав ОСОБА_1 та його захисника, намагання упереджено та формально розглянути справу та за будь-яких умов визнати ОСОБА_1 винним.

В судовому засіданні захисник Осокін С.Ю. подану заяву про відвід підтримав та просив відвести суддю Душина О.В. від розгляду справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП з підстав, вказаних у заяві, оскільки категорично не погоджується з прийнятими суддею рішеннями, що, на його думку, свідчить про упередженість судді.

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Душин О.В. в судове засідання не з`явився, будь-яких заяв та клопотань не подав.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід судді у відсутність осіб, що не з`явилися.

Вислухавши захисника Осокіна С.Ю. та дослідивши заяву про відвід, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 246 КУпАП регламентовано, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Стаття 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачає, зокрема, що кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів безстороннім і справедливим судом.

Чинний Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить норм, які передбачають можливість заявити відвід судді від розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 21-22 рішення у справі "Надточій проти України", п. 53 рішення у справі "Гурепка проти України").

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 16.02.2021 у справі № 263/10894/20, суд вказав, що відповідно до усталеної судової практики, яка ґрунтується на системному аналізі міжнародних актів з урахуванням рішень Конституційного Суду України, суди в певних випадках вправі застосовувати принцип аналогії закону.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Аналогія закону це засіб заповнення прогалин у законодавстві, який полягає в застосуванні до нього іншої норми закону, яка регламентує подібні відносини.

Приймаючи до уваги вищевикладені обставини, зокрема наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід по справам про адміністративні правопорушення, суд приходить до висновку про можливість застосування аналогії закону у найближчій галузі права, в даному випадку кримінальному процесуальному законі.

Згідно ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ст.80 КПК України за наявності підстав передбачених статтями 75-79 цього Кодексу слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути вмотивованим.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Мотиви захисника Осокіна С.Ю. для відводу судді Душина О.В. зводяться лише до його незгоди з прийнятими суддею процесуальними рішеннями за результатом розгляду клопотань сторони захисту. Будь-яких інших обставин в обгрнтування заявленого відводу захисником не наведено.

Будь-яких посилань та зазначення фактичних обставин, які моли б свідчити про упередженість судді Душина О.В. й викликати сумнів щодо об`єктивного та безстороннього розгляду ним даної справи, на думку суду, заявником не надано. Заява про відвід фактично пов`язана з непогодженням заявника з прийнятим слідчим суддею процесуальним рішенням у цьому провадженні, а також його припущенням щодо упередженості судді. Вказані обставини суд розцінює як суб`єктивні внутрішні переконання заявника щодо подальшого розгляду справи та неможливості ухвалення суддею законного рішення, що само по собі не може бути підставою для відводу та не є достатніми для виникнення вказаного вище сумніву, внаслідок якого суддя не може брати участі у розгляді скарги.

Крім того, суд приймає до уваги, що відповідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, наданих в постанові №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному процесуальним законодавством.

Тобто, при вирішенні питання про відвід суддя який розглядає таке питання не може оцінювати кваліфікацію чи процесуальні рішення іншого судді, оскільки таким правом наділені суди апеляційної та касаційної інстанцій та відповідні особи визначені положеннями Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Тобто, оскарження процесуальних дій головуючого судді має відбуватись згідно положень процесуального законодавства, в тому числі і заперечення на процесуальні рішення судді, які не оскаржуються окремо від остаточного судового рішення можуть бути внесені відповідною стороною провадження до апеляційної чи касаційної скарги на остаточне судове рішення постановлене за наслідком розгляду даного кримінального провадження.

На думку суду, заявником не було надано доказів існування обставин, які входять до визначеного ст. 75 КПК України переліку підстав для відводу судді, можуть викликати сумнів в неупередженості головуючого судді та виключає участь судді у провадженні, що узгоджується з позицією, висловленою в рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34 (зі змінами, внесеними рішенням Ради суддів України № 13 від 01 березня 2019 року).

Відповідно ст.287 КУпАП, у разі незгоди з процесуальним рішенням судді у справі постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заявленого відводу.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 75, 80 КПК України, ст. ст. 2, 7, 245, 268, 271 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні заяви захисника Осокіна Сергія Юрійовича про відвід судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Душина Олексія Владиславовича від розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ознаками ст.124 КУпАП.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Р.В. Піньковський