П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.06.2025 Справа №607/9849/25 Провадження №3/607/4098/2025

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Дзюбич В.Л. розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ТОВ «Тервікнопласт», водій, РНОКПП НОМЕР_1

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №138370 від 02.05.2025 року, ОСОБА_1 26.04.2025 близько 15 год. 28 хв., знаходячись в м. Тернопіль, перехрестя вулиць Головацького та За Рудкою, перебуваючи в автомобілі Opel Zafira д.н.з. НОМЕР_2 через відкрите вікно висловлювався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

11.06.2025 через систему «Електронний суд» захисником особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвокатом Козаком Т.І. подано клопотання про закриття провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності у його діях складу адміністративного правопорушення.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що у вказаний в протоколі час 26 квітня 2025 року близько 15 год. 28 хв. ОСОБА_1 дійсно перебував у автомобілі Opel Zafira д.н.з. НОМЕР_2 на перехресті вулиць Головацького та за Рудкою у місті Тернопіль. Однак жодних слів у бік сторонніх осіб, зокрема на адресу гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_1 не виголошував тим паче нецензурних. ОСОБА_1 не знайомий з громадянином ОСОБА_2 ні особисто, ні візуально. У той момент вікна автомобіля були закриті. Також в протоколі не вказано жодних доказів правопорушення. У протоколі відсутні відомості про свідків, які б могли підтвердити факт порушення громадського порядку. Також відсутні будь-які аудіо- чи відеодокази начебто нецензурної лайки. Поведінка ОСОБА_1 не носила суспільно небезпечного характеру. У даному випадку жодної агресивної поведінки, публічності, конфлікту або хуліганських дій з боку ОСОБА_1 не було.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та пояснив, що нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 не висловлювався.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Козак Т.І. в судовому засіданні просить закрити провадження у справі за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , оскільки матеріали справи не містять доказів того факту, що ОСОБА_1 через відкрите вікно висловлювався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 .

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні вказав, що мав місце факт нецензурного висловлювання ОСОБА_1 в його сторону за обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення. Вказав, що ОСОБА_1 вводить суд в оману і його пояснення спростовуються тим, що із фотографій, які долучені до матеріалів справи вбачається, що вікно в автомобілі ОСОБА_1 було відкрите, а із відеозапису, який наявний в матеріалах справи вбачається, що автомобіль ОСОБА_1 призупиняється. Пояснив, що вказані факти свідчать, що мав місце факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173 КУпАП. Просить визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення та визначити покарання у виді адміністративного арешту.

Представник ОСОБА_2 адвокат Янчишин О.Я. в судовому засіданні вказав, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП доведена матеріалами адміністративної справи. Просить визначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Дії ОСОБА_1 кваліфікуються за ст. 173 КУпАП, згідно якої настає відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

До матеріалів не долучено будь-яких доказів того, що ОСОБА_1 дійсно вчиняв будь-які хуліганські дії, пов`язані з порушенням громадського порядку та спокою громадян.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція є нормами прямої дії, а згідно ч.2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України», з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини».

Згідно вказаної правової позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

При цьому суд зазначає, що відповідно до ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з вищезазначеного, жодних беззаперечних та достатніх доказів, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП матеріали справи не містять.

Посилання потерпілого на те, що невизнання ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення спростовується фактом відкритого вікна в автомобілі ОСОБА_1 , а також тим, що автомобіль ОСОБА_1 призупинявся, судом до уваги не беруться, оскільки такі факти не свідчать про те, що ОСОБА_1 було вчинене адміністративне правопорушення, зміст якого викладений у протоколі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, сукупність зібраних та проаналізованих по справі доказів не дозволяє спростувати сумніви у категоричній формі та зробити беззаперечний і однозначний висновок про вчинення ОСОБА_1 неправомірних дій, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно із п.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з вищенаведеного вважаю, що за встановлених обставин справи в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки суду не надано жодного об`єктивного та беззаперечного доказу, з якого вбачалося б, що ОСОБА_1 26 квітня 2025 року вчиняв хуліганські дії щодо ОСОБА_2 , у зв`язку із чим провадження в даній справі підлягає закриттю.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 173, 247, 283, 284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

СуддяВ. Л. Дзюбич