Справа № 523/7632/25
Номер провадження 3/523/2434/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" червня 2025 р. м. Одеса

Суддя Пересипського районного суду м. Одеси Далеко К.О., розглянувши матеріали, які надійшли з УПП ДПП НПУ в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

22.04.2025р поліцейським складено протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 380970 про те, що 22.04.2025 о 21год 20хв на вул. Семена Палія в м.Одесі, ОСОБА_1 , керував транспортним засобом Volkswagen, номерний знак НОМЕР_1 , не маючи права керувати таким транспортним засобом, чим порушив п.2.1.А ПДР.

Зазначене правопорушення, ОСОБА_1 здійснив повторно протягом року, що підтверджується постановою серії БАА № 470600 від 08.11.2024 року.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, шляхом розміщення оголошення про виклик у судове засідання на офіційному сайті суду. Матеріали справи не містять номеру телефону ОСОБА_1 , а тому суд був позбавлений можливості сповістити останнього шляхом направлення смс повідомлення. Зазначене місце проживання ОСОБА_1 , є тимчасово окупована територія, що не обслуговується поштовим зв`язком України.

Слід зазначити, що у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008р. «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі №910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. протии Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В рішенні першої дисциплінарної палати Вищої Ради правосуддя від 25.01.2019 року № 194/1дп/15-19 зазначено, що з огляду на принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суди мають проводити розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Справа перебуває у провадженні суду з 30.04.2025р., ОСОБА_1 добре відомо про складання на нього протоколу про адміністративне правопорушення та про направлення його на розгляд до Пересипського районного суду м. Одеси. При цьому, суд ураховує те, що останній до суду не з`явився, ходом руху справи не цікавився, будь-яких клопотань до суду не подавав.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить такого висновку.

Відповідно до вимог статей 251,252,280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, для чого дослідити і дати оцінку зібраним у справі доказам.

Згідно положення ч.4 ст.126 КУпАП керування транспортним засобом особою, позбавленою права керування транспортними засобами - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі однієї тисячі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч.5 ст. 126 КУпАП повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частиною другою четвертою цієї статті, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі двох тисяч чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортним засобом на строк від п`яти до семи років, та з оплатним вилученням транспортного засобу чи без такого.

У судовому засіданні підтверджено вчиненняОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП, підтверджується: - протоколом серії ЕПР1 № 308970 від 22.04.2025р про вчинення адміністративного правопорушення; - довідкою з інформаційного порталу Національної поліції про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 126 КУпАП (постанова БАА№ 470600 від 08.11.2024 року ).

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, в розумінні статті 251 КУпАП, є доказом у справі про адміністративне правопорушення. Доказів того, що постанова БАА№ 470600 від 08.11.2024 року скасована у судовому порядку, що виключало би повторність як кваліфікуючу ознаку правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 126 КУпАП, суду не надано.

З огляду на викладене, вину ОСОБА_1 доведено матеріалами справи.

Згідно зі ст.252 КУпАП орган (посадова особа) що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вивчивши матеріали справи, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, дані про особу, ступінь її вини, майновий стан, суд дійшов висновку про необхідність накладення адміністративного стягнення у виді штрафу, визначеному цією статтею, а саме, двох тисяч чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортним засобом на строк п`ять років без вилучення транспортного засобу.

Такий вид адміністративного стягнення, у відповідності до ст.23 КУпАП, буде мірою відповідальності, достатньою для досягнення мети виховання особи, яка вчинила адміністративні правопорушення, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, справляється судовий збір у 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн.

Керуючись статтями 27,30,33,126,283,284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 126 КУПАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двох тисяч чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що в грошовому виразі становить 40800,00грн, з позбавленням права керування транспортними засобами на строк п`ять років.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605,60грн. в дохід держави.

Роз`яснити особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Документ, що підтверджує сплату штрафу не пізніше трьох робочих днів після закінчення вказаного строку, має бути наданий (надісланий) правопорушником до суду.

У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: К.О. Далеко