"23" червня 2025 р. Справа № 363/3456/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., розглянувши матеріали, які надійшли до суду з військової частини НОМЕР_1 , про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Києва, військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 , який проживає за адресою:

АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 172-20 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

28.05.2025 о 08:00 військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 старший сержант ОСОБА_1 , в умовах воєнного стану, був виявлений на території в/ч з явними ознаками алкогольного сп`яніння. У медичному пункті проведено огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального технічного засобу «Алкофор 307». Результат огляду виявився позитивним 2,43 проміле, про що складено Акт №5456. Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною третьою статті 172-20 КУпАП.

Під час розгляду справи у суді, ОСОБА_1 не заперечував обставин, викладених у протоколі про військове адміністративне правопорушення, вину визнав в повному обсязі просив застосувати штраф та відстрочити його сплату, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 172-20 КУпАП, підтверджується: протоколом НГУ №340123 від 28.05.2025 про військове адміністративне правопорушення, що був складений у присутності ОСОБА_1 , ним підписаний, зазначивши що прибув на територію військової частини у стані алкогольного сп`яніння, пройшов медичний огляд, з результатом згодний; рапортом ТВО командира батальйону забезпечення від 28.01.2025; Актом огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції з використанням спеціального технічного засобу та тесту «Акофор 307», згідно якого результат на стан алкогольного сп`яніння становить 2,43 проміле, у присутності свідків; письмовими поясненнями свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 28.05.2025, та ОСОБА_1 ; витягами із Наказів щодо займаних посад ОСОБА_1 ; службовою характеристикою, копією паспорта, копією військового квитка, заявою ОСОБА_1 про визнання вини, у якій просить застосувати відстрочку сплати суми штрафу.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 172-20 КУпАП, з таких підстав.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною першою статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною першою статті 172-20 КУпАП передбачена відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Частиною другою статті 172-20 КУпАП передбачена відповідальність за участь начальників (командирів) та інших керівників у розпиванні з підлеглими військовослужбовцями, а також військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів під час виконання ними обов`язків військової служби, або невжиття ними заходів для відсторонення від обов`язків військової служби осіб, які перебувають у нетверезому стані, стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або приховування випадків розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів, появи на території військової частини в нетверезому стані, стані наркотичного чи іншого сп`яніння підлеглих військовослужбовців, а також військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів.

А відповідно до частини третьою статті 172-20 КУпАП дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду, - тягнуть за собою накладення штрафу від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт з утриманням на гауптвахті на строк від десяти до п`ятнадцяти діб.

Оцінивши досліджені докази, суд дійшов висновку про те, що дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковано за частиною третьою статті 172-20 КУпАП.

Згідно із статтею 23 КУпАП стягнення є мірою відповідальності і застосування з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинених нових правопорушень як самим правопорушником так і іншими особами.

Статтею 33 КУпАП передбачено, що при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Таким чином, враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, дані про старшого сержанта ОСОБА_1 , ступінь його вини та визнання ним провини, відсутність обтяжуючих обставин вчинення правопорушення, суд вважає за доцільне притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у виді штрафу.

Саме такий вид адміністративного стягнення може забезпечити виховання порушника й запобігатиме вчиненню ним нового адміністративного правопорушення.

Водночас, відповідно до статті 298 КУпАП, постанова про накладання адміністративного стягнення є обов`язковою для виконання державними і громадськими органами, підприємствами, установами, організаціями, посадовими особами і громадянами.

Так, згідно із статтею 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Стаття 304 КУпАП передбачає, що питання, зв`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Частиною другою статті 301 КУпАП України визначено, що відстрочка виконання постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу (за винятком стягнення штрафу на місці вчинення адміністративного правопорушення) здійснюється в порядку, встановленому законом.

Згідно із статтею 303 КУпАП, у разі відстрочки виконання постанови відповідно до статті 301 цього Кодексу, перебіг строку давності зупиняється до закінчення строку відстрочки.

На підставі викладеного, враховуючи скрутне матеріальне становище заявника, неможливість сплатити штраф у визначений законом строк, суд вважає можливим відстрочити виконання постанови суду про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу.

Крім цього, відповідно до статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Згідно із пунктом 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», особою, на яку накладено адміністративне стягнення, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2025 становить 3028 гривень.

У зв`язку з чим, розмір судового збору за накладене адміністративне стягнення становить 605,60 грн (3028 ? 0,2 = 605,60).

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпний перелік осіб, які звільнені від сплати судового збору.

Оскільки суд дійшов висновку про визнання ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого 172-20 КУпАП із застосування до нього адміністративного стягнення у виді штрафу, то з такої особи підлягає стягненню судовий збір у сумі 605,60 грн.

Керуючись статтями 23, 33, 40-1, 172-20, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 172-20 КУпАП та призначити йому адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Відстрочити виконання постанови Вишгородського районного суду Київської області від 23.06.2025 по справі за №363/3456/25 (провадження №3/363/1392/25) в частині накладання на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 17 000 гривень на строк шість місяці, тобто до 23.12.2025.

Перебіг строку давності виконання постанови в частині адміністративного стягнення у вигляді штрафу зупинити до закінчення строку відстрочки.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в дохід держави судовий збір 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом десяти днів.

Суддя О.П. Лукач