Справа № 151/403/25
Провадження № 3/151/215/25
ПОСТАНОВА

іменем України

25 червня 2025 року селище Чечельник

Суддя Чечельницького районного суду Вінницької області Токарчук Л.Г. розглянувши матеріали, які надійшли від сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №1 Гайсинського районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровану та проживаючу по АДРЕСА_1 , громадянку України, непрацюючу, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА :

19 травня 2025 року інспектором з ЮП СПД №1 ВП №1 Гайсинського РУП капітаном поліції Якимчук Н.В. відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 674100 по ст. 173 КУпАП за те, що вона 13 травня 2025 року близько 11 години 00 хвилин в приміщенні Ольгопільського ліцею по АДРЕСА_1 виражалася в адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

24 червня 2025 року ОСОБА_1 подала до суду клопотання про закриття провадження по справі, яке мотивоване тим, що вона не погоджується із даним протоколом та вважає його незаконним та необгрунтованими з наступних доводів та підстав: згідно протоколу про адміністративне правопорушення зазначено, що 13.05.2025 близько 11 години в селі Ольгопіль по вул. Дружби, 2 в приміщенні Ольгопільського ліцею, гр. ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян. Своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП. Окрім того, із протоколу слідує, що матеріальну шкоду нікому не заподіяно. Також звернула увагу, що відповідно до статті 254 Кодексу про адміністративні правопорушення, заначено що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Отже, подія мала місце 13.05.2025, а сам протокол складено лише 19.05.2025, тобто через 6 днів після самої події, що є грубим порушенням чинного законодавства і свідчать про безпідставність та неправомірність складеного протоколу. Як зазначено у ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів. Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності. Відповідно до ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення має бути з`ясовано, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення у справі. За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. За ч.1 ст.17 Закону України ''Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини'' суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права. Відповідно до ст.32 Конвенції про захист прав і основних свобод людини питання тлумачення і застосування Конвенції належить до виключної компетенції Європейського суду, який діє відповідно до Конвенції- тобто рішення Європейського суду є невід`ємною частиною Конвенції як практика її застосування і тлумачення. Так, ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що ''кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення''. У рішення ЄСПЛ від 30.05.2013 року (заява №36673/04) зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом). Виходячи з практики застосування Європейським судом Конвенції, у випадку, якщо передбачені санкції є достатньо суворими, то судовий розгляд має відповідати принципу справедливості відповідно до статті 6 Конвенції. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із перелічених елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю. При цьому, в процесі доказування вини, доцільно керуватись принципом ''поза розумним сумнівом'', зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі ''Кобець проти України'' (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі ''Авшар проти Туреччини'' (Avsar v. Turkey), п. 282. Отже, доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом. Відповідно до положень статтей 254, 255 та 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом, який відповідним чином повинен бути оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП та є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. Тому, в межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин, інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд. Згідно з ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. З матеріалів справи слідує, що правопорушення вчинено 13.05.2025, тоді як протокол про адміністративне правопорушення складено відносно неї лише 19.05.2025. Відтак, є незрозумілим причини пропущення строку складання протоколу про адміністративне правопорушення. Таким чином, уповноваженою особою на складання протоколу про адміністративне правопорушення не було дотримано вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП, та складено протокол про адміністративне правопорушення з порушенням встановленого законом порядку, без поважних на те причин, відповідно, останній є таким, що отриманий з порушенням встановленого законом порядку та не може прийматись до уваги як доказ. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (ч.2ст.251КУпАП). Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Згідно з рішенням Конституційного суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010, яке є обов`язковим до виконання на території України, фактичні дані або будь-які інші докази, одержані в незаконний спосіб, а саме: з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина; з порушенням встановлених законом порядку, засобів, джерел отримання фактичних даних не уповноваженою на те особою, тощо є неналежними доказами. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Просить адміністративне провадження №151/403/25 відносно неї за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 , підтримала клопотання про закриття провадження по справі та пояснила, що того дня до неї зателефонувала дівчинка ОСОБА_3 та плачучи їй сказала, що ОСОБА_4 прийди спасай мене. Коли вона прийшла до школи, її зустріла Лєра та розказала, що її вчителька ОСОБА_2 сварилася на неї за те, що вона прогуляла школу та пішла на манік`юр, казала, що ОСОБА_5 аферистка, неадекватна, що діти в неї також неадекватні. Після того, вона пішла до ОСОБА_2 вияснити чому вона так сказала, постукала у двері, вийшла ОСОБА_6 , поставила їй пару питань, на що вона промовчала та зайшла назад у клас, та зайшла за нею та спитала, чого вона не відповіла на її запитання, однак вчителька сказала дітям, що бачте, яка вона неадекватна. Після чого, вона пішла до директора та викликала поліцію. Вину не визнає, так як говорила з вчителькою на повишених тонах, однак нецензурною лайкою не виражалася.

Потерпіла ОСОБА_2 , яка опитана у судовому засіданні як свідок відповідно до ст.272 КУпАП, що передбачено ст.269 КУпАП, пояснила, що між нею та ОСОБА_1 виникла суперечка через дівчинку, класним керівником якої вона є. Дана дитина пропускала багато разів уроки з невідомих причин, і напередодні даного конфлікту, вона прийшла до школи на перший урок і потім знову пішла. На наступний день викликала її до себе та запитала чому вона пропускає багато уроків та куди вона ходить, на що та відповіла, що була у ОСОБА_7 на нігтях. Сказала їй написати пояснювальну записку, де вона була та викликала маму до школи. Дитина зрозумівши, що будуть сваритися розплакалася. Потім через деякий час, коли проводила урок контрольної роботи у 10 класі, у двері постукала ОСОБА_1 ,одразу відкрила двері, а коли та сказала, що не можна, бо їй потрібно дати завдання на контрольну роботу, то ОСОБА_1 почала кричати та виражатися нецензурно. Вона послухала і зайшла назад у клас. Потім її викликали до директора, бо ОСОБА_8 викликала поліцію. Точно і не зрозуміла чого приходила ОСОБА_9 , тому що вона кричала істерично, просто набором слів, зрозуміла одне, що через її ученицю, яка була у неї на нігтях під час уроків.

Свідок ОСОБА_10 , яка є директором школи у судовому засіданні пояснила, що свідком самої сварки не була. Того дня вона була на уроці, її викликала ОСОБА_1 та повідомила про конфлікт із ОСОБА_2 .. Потім до неї зайшла ОСОБА_2 та розказала також про даний конфлікт, пояснивши, що її учениця прогуляла уроки та пішла до ОСОБА_9 на нагті, вона її викликала до себе та питала скільки коштують, де робила, і хтось це розказав ОСОБА_8 , яка і прийшла з`ясовувати відносини. На наступний день прийшла ОСОБА_1 і написала офіційну заяву на ОСОБА_2 за те, що та її обізвала афесткою.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що провадження по справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Так, відповідно до вимог ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При цьому, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, яка притягається до відповідальності і лише в межах зазначеного у протоколі про адміністративне правопорушення обвинувачення, на підставі зібраних посадовою особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, доказів.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до положень ч.1 ст.251 КУпАП у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Згідно ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Так, ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним, явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Наявність саме хуліганського (безпричинного) мотиву є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Не являються хуліганством дії які, хоча і містять ознаки правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, але були вчинені на грунті неприязних відносин. Інакше кажучи, сам лише факт висловлювання особою нецензурною лайкою без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Судом встановлено, що конфлікт між сторонами відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті неприязних відносин, тому, в даному випадку відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Крім того, суд зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення складено 19 травня 2025 року у той час, як подія мала місце 13 травня 2025 року, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 254 КУпАП, відповідно до якої протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

При цьому відомостей, які б свідчили про те, що встановити місце знаходження ОСОБА_9 працівники поліції не могли , матеріали справи не містять.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі презумпції невинуватості, передбаченого статтею 62 Конституції України, згідно з якою всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

В статті 7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За даних обставин, суд приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підлягає закриттю відповідно до п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 173, 247, 251, 268, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Людмила ТОКАРЧУК