Дата документу 24.06.2025Справа № 554/6897/25
Провадження № 3/554/1057/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«24» червня 2025 року м. Полтава

Шевченківський районний суд міста Полтави у складі: головуючого - судді Сметаніної А.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з ГУ ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, Полтава, Полтавська область, 36014) у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керівника ТОВ «СП «ЗАХИСТ», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

-ч.1 ст. 163-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 5793/12/16-31-04-06-12 від 01.05.2025 року, ОСОБА_1 порушив встановлений законом порядок ведення податкового обліку передбачений п.49.2, пп.49.18.6 п.49.18 ст.49 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI зі змінами та доповненнями, а саме несвоєчасно подав податкову декларацію з податку на прибуток за 2024 рік по строку подання 03.03.2025 року, фактично подано 23.04.2025 року, на дату складання акту - не подано, акт камеральної перевірки від 16.04.2025 року №4990/16-31-04-06-11/42281007.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч.2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 163-1 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступних висновків:

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Згідно вимог ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення за ст. 245 КУпАП, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Пункт п.7 ч.1 ст.247 КУпАП передбачає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

За положеннями ч.2 ст.38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій-шостій цієї статті.

Для закриття провадження по справі суд має встановити наявність чи відсутність ряду обставин, зокрема: факту вчинення правопорушення особою, що його вчинила, та її вини в цьому, часу вчинення, тощо.

Отже, системний аналіз зазначених правових норм свідчить, що закриття провадження на підставі закінчення строків, передбачених ст.38 КУпАП, можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення; сплив встановленого законом строку.

Встановлення такої обставини - чи винна особа у скоєнні правопорушення, за яким відкрите провадження, є необхідною передумовою для прийняття рішення про закриття провадження за п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Крім того, в аспекті аналізу положень п.7 ч.1 ст.247 КУпАП суд повинен встановити обставини вчинення адміністративного правопорушення, а також наявність вини особи у його вчиненні, не дивлячись на сплив строку, встановленого ст. 38 КУпАП, яка виключає можливість накладення стягнення, а ніяк не звільнення від відповідальності. З огляду на це, поєднання закриття справи на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення не є взаємовиключним рішенням.

Слід зазначити також, що правовий аналіз ст.38 КУпАП свідчить про те, що її застосування можливе лише у випадку наявності вини особи у вчиненні правопорушення, адже у разі відсутності вини особи в інкримінованому їй правопорушенні, провадження підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП через відсутність події і складу адміністративного правопорушення. Така обставина, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини в діях особи.

Окрім того формулювання ст.38 КУпАП - «Строки накладення адміністративного стягнення» вказує на те, що таке стягнення накладається лише на винну особу. Відповідно, застосування даної правової норми (можливість застосування строків накладення адміністративного стягнення) повинно відбуватися лише у випадку встановлення вини особи у вчиненні правопорушення.

Також, ст. 280 КУпАП, якою регламентовано обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, встановлює обов`язок під час судового розгляду встановити ряд обставин, в тому числі чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа у його вчиненні. У відповідності до положень ст.283 КУпАП усі обставини, встановлені при розгляді справи, мають бути зазначені в постанові суду.

Стаття 284 КУпАП не містить обмежень при винесенні постанови про закриття справи щодо встановлення вини особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення і проводиться судовий розгляд.

Тому, на переконання суду, застосовування норми ст.247 КУпАП щодо закриття провадження у справі у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності можливе лише у випадку наявності вини особи.

Згідно зі ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.163-1 ч.2 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за порушення керівниками підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі за неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за те ж порушення.

Основною і обов?язковою ознакою суб?єктивної сторони будь-якого складу адміністративного правопорушення є наявність вини особи у скоєнні такого діяння.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 несвоєчасно подав податкову декларацію з податку на прибуток за 2024 рік по строку подання 03.03.2025 року, фактично подано 23.04.2025 року.

Дана обставина підтверджується проколом про адміністративне правопорушення №5793/12/16-31-04-06-12 від 01.05.2025 року; актом про результати камеральної перевірки №4990/16-31-04-06-11/42281007 від 16.04.2025 року.

З матеріалів справи вбачається, що постановою Октябрського районного суду м. Полтави від 24.12.2024 ОСОБА_1 визнано винним за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, звільнено від адміністративної відповідальності у зв?язку із малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Таким чином, ОСОБА_1 не є особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за те ж порушення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, а не ч.2 ст. 163-1 КУпАП, а саме у порушенні керівником підприємств,установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Згідно протоколу №5793/12/16-31-04-06-12 від 01.05.2025 року, адміністративне правопорушення було вчинено 16.04.2025 року.

Проте, як випливає з акту перевірки від 16.04.2025 року, на підставі якого складено протокол №5793/12/16-31-04-06-12 від 01.05.2025 року, було несвоєчасно подано податкову декларацію з податку на прибуток за 2024 рік по строку подання 03.03.2025 року, фактично подано 23.04.2025 року.

Аналіз вимог діючого законодавства, дає підстави стверджувати, що триваючим адміністративним правопорушенням є порушення, пов`язані з довготривалим, безперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила які-небудь встановлені дії або бездіяльність, і далі перебуває в стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан триває протягом значного часу, і весь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків.

Така позиція щодо застосування норм права викладена у постанові Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі №804/401/17.

Вказане свідчить про те, що правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, не носить характеру триваючого та датою його вчинення є 04.03.2025 року, а не 16.04.2025 року, як зазначено в протоколі.

Враховуючий, що з 26.05.2025 року по 23.06.2025 року включно суддя перебувала у щорічній основній відпустці, а протокол на адресу суду надійшов 09.05.2025 року, вказане позбавляло суд можливості призначити справу до розгляду до 26.05.2025 року, оскільки в такій ситуації не можливо було виконати вимоги ст. 277-2 КУпАП щодо належного повідомлення особи про розгляду справи, через відсутність в протоколі будь-яких інших засобів зв?язку, а отже виклик такої особи повинен був здійснюватись лише засобами поштового зв?язку. Тому для належного сповіщення правопорушника про розгляд справи необхідний був більш тривалий час для призначення справи до розгляду, яку було призначено на наступний робочий день після виходу з відпустки.

Суд зауважує, що строк накладення адміністративного стягнення у справах про адміністративні правопорушення це певний період часу, протягом якого дія чи подія мають юридичне значення. Цей строк не поновлюється і не продовжується і є гарантією того, що будь-які дії щодо притягнення особи до відповідальності після його закінчення мають бути припинені.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Оскільки на момент розгляду адміністративного матеріалу про адміністративне правопорушення, а саме 24.06.2025 року, минуло більше трьох місяців з дня вчинення цього правопорушення, а саме 04.03.2025 року, тобто минув строк, передбачений статтею 38 цього Кодексу, вказане адміністративне правопорушення не є триваючим, на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі підлягає закриттю, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, встановлених у ст.38 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 1, 7, 9, 38, 163-1 ч.1, 245, 247, 251, 272, 283, 284, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по адміністративній справі у відношенні ОСОБА_1 за ст. 163-1 ч.1 КУпАП закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Полтави протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Шевченківського районного

суду міста Полтави: А.В. Сметаніна