НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

09 червня 2025 року Справа № 322/410/25 (Провадження № 3/322/244/25)

Суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області Губанов Р.О.,

за участю: прокурора Онипка О.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

його захисника адвоката Лишенка С.С.,

розглянувши справи про адміністративні правопорушення, які надійшли до суду 31.03.2025 з УСР в Запорізькій області ДСР НПУ і об`єднані в одну справу, щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який є головою Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, №67 від 26.03.20245 (далі Протокол №67), ОСОБА_1 , який є селищним головою Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області, отже згідно з п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст.172-7 КУпАП є суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП, а саме: 12.12.2024 не повідомив сесію Новомиколаївської селищної ради про виникнення конфлікту інтересів під час прийняття участі у розгляді та голосуванні по питанням №5 та №30 порядку денного, а також щодо включення питань (фактично що стосувались зменшення заробітної плати та недовіри ОСОБА_1 ) депутата ОСОБА_2 до порядку денного сесії, чим порушив вимоги встановлені ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції», ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» оскільки приймаючи участь у голосуванні по вказаним питанням ОСОБА_1 вчиняв діяння в умовах реального конфлікту інтересів.

У Протоколі №67 від 26.03.20245 зазначено такі обставини правопорушення.

16.09.2024 до Новомиколаївської селищної ради від депутата селищної ради ОСОБА_2 , надійшло 5-ть депутатських запитів, щодо винесення на сесію Новомиколаївської селищної ради таких питань як: щодо зменшення заробітної плати голови Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_1 та його працівникам; щодо вручення повісток голові Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_1 та його сину ОСОБА_3 , депутатам, працівникам Новомиколаївської селищної ради та 3 питання що стосуються військовослужбовців.

12 грудня 2024 року відбулось засідання тридцять першої сесії Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області. Відповідно до протоколу тридцять першої сесії 8 скликання Новомиколаївської селищної ради від 12.12.2024, на сесії були присутні 16 депутатів та селищний голова. Серед інших питань порядку денного, розглядались й питання під номерами 1 - 5 від депутата Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_2 . Крім того, від депутата ОСОБА_2 надійшла пропозиція доповнити порядок денний питаннями: «про недовіру голові за неповагу до військових», «про вручення повісток працівникам поліції, прокуратури, суду», «про заміну працівників селищної ради на військових», тощо. Вказана пропозиція була поставлена на голосування.

Відповідно до результатів поіменного голосування, щодо розгляду вищевказаних пропозицій депутата ОСОБА_2 , участь у розгляді вказаного питання с подальшим голосуванням взяло 17 осіб, так: ОСОБА_2 проголосував у формі «за», ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у формі «утримався», інші депутати, включаючи й селищного голову ОСОБА_1 проголосували у формі «проти». В результаті такого голосування, порядок денний не було доповнено питання запропонованими депутатом ОСОБА_2 , в тому числі й щодо «недовіри голові».

Крім того, відповідно до протоколу засідання Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області від 12.12.2024, встановлено, що під час розгляду питання №5 порядку денного «Щодо зменшення заробітної плати голові Новомиколаївської селищної ради ОСОБА_1 та його працівникам (мінімальна заробітна плата)» - ОСОБА_1 участь у голосуванні не приймав. На переконання особи, яка склала Протокол №67, в даному випадку, оскільки вказане питання №5 стосувалось безпосередньо ОСОБА_1 , то у нього під час розгляду вказаного питання виник конфлікт інтересів, про який він, відповідно до ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повинен був повідомити публічно, чого він не зробив. Факт не прийняття участі у голосуванні не є тотожним факту повідомлення про конфлікт інтересів. В той же час, факт не прийняття участі у голосуванні по вказаному питанню ОСОБА_1 як селищним головою, свідчить про те, що ОСОБА_1 , розумів про наявність у нього конфлікту інтересу під час розгляду вказаного питання.

Також, відповідно до протоколу засідання Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області від 12.12.2024, встановлено, що серед іншого на сесії розглядалось питання №30 «Про умови оплати праці Новомиколаївського селищного голови у 2025 році», таке питання теж безпосередньо стосується ОСОБА_1 , оскільки він є селищним головою. Відповідно до протоколу засідання сесії від 12.12.2024, встановлено, що ОСОБА_1 вийшов з сесійної зали, участі в обговоренні та голосуванні не приймав, після голосування повернувся до сесійної зали. Відповідно до протоколу сесії, не встановлено про те, що ОСОБА_1 , повідомив про виникнення конфлікту інтересів, що повинен був зробити відповідно до ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції», та за таких обставин, порушив вимоги вказаних статей, оскільки вихід з сесійної зали не є тотожним дії «повідомлення про конфлікт інтересів», законодавець чітко пояснює алгоритм дій для належного врегулювання конфлікту інтересів, який виникає під час засідання колегіальних органів, саме шляхом «повідомлення» а не іншою бездіяльністю. Крім того, факт про те, що ОСОБА_1 вийшов перед розглядом питання №30 з сесійної зали та після розгляду вказаного питання повернувся, свідчить про те, що ОСОБА_1 розумів про наявність у нього конфлікту інтересу, під час розгляду вказаного питання.

В протоколі №67 зазначено, що за таких обставин є очевидним, що селищний голова ОСОБА_1 , приймаючи участь у розгляді пропозиції ОСОБА_2 про доповнення порядку денного питаннями, які стосуються його безпосередньо «про недовіру селищному голові…» та голосуючи «Проти» вчиняв діяння в умовах реального конфлікту інтересів, та всупереч ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції». Оскільки включення вказаних питань до порядку денного та голосування по ним, може привести до оголошення недовіри ОСОБА_1 .

Під час розгляду питань №5 та №30 порядку денного ОСОБА_1 , також мав приватний майновий інтерес, оскільки як і будь-яка людина зацікавлений в тому щоб, не отримувати меншу заробітну плату а ніж існуюча, тобто та, яку вже отримує. За таких обставин «не прийняття участі у голосуванні» та «вихід з сесійної зали» не є повідомленням про конфлікт інтересів, яке повинен був зробити ОСОБА_1 перед розглядам вказаних питань. Тобто ОСОБА_1 повинен був зробити дві дії: 1 - повідомити про виникнення конфлікту інтересів; 2 - не брати участі у розгляді питань.

Селищний голова Новомиколаївської селищної ради Шамайда С.І. під час прийняття участі у розгляді питань які стосуються його особисто та під час голосування по таким питанням, не може діяти об`єктивно та неупереджено.

Отже, у селищного голови ОСОБА_1 , під час участі у голосуванні по питанню, яке стосується безпосередньо його особисто, був наявний реальний конфлікт інтересів, який потребував врегулювання у порядку, визначеному законом.

Суперечність між приватним інтересом ОСОБА_1 як селищного голови Новомиколаївської селищної ради та ОСОБА_1 як фізичної особи, полягала у тому, що, з одного боку ОСОБА_1 наявний приватний інтерес у формі бажання не допустити голосування, що може мати наслідком зменшення заробітної плати самому собі та отримати недовіру від депутатів Новомиколаївської селищної ради, що є природнім для всіх осіб, а з іншого боку як селищний голова Новомиколаївської селищної ради, він наділений повноваженнями на прийняття тих чи інших рішень, шляхом участі у розгляді тих чи інших питань селищної ради та голосуванні по вказаним рішенням, та відповідно зобов`язаний діяти в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи вплив та не вчиняючи діянь в умовах реального конфлікту інтересів, повідомляти про конфлікт інтересів.

Водночас, питання врегулювання конфлікту інтересів в такій ситуації, передбачене в ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та передбачає, заборону у прийнятті участі у голосуванні та публічного повідомлення про конфлікт інтересів з подальшим занесенням такого повідомлення до протоколу сесії.

Відповідно до протоколу тридцять першої позачергової сесії 8 скликання Новомиколаївської селищної ради від 12 грудня 2024 року, встановлено, що селищний голова ОСОБА_1 про конфлікт інтересів не повідомляв, участь у розгляді питання, щодо включення до порядку денного додаткових питань запропонованих ОСОБА_2 , що стосуються селищного голову безпосередньо - приймав.

Участь у розгляді питань №5 та №30 порядку денного не приймав, однак про конфлікт інтересів не повідомляв.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, №68 від 26.03.20245 (далі Протокол №68), ОСОБА_1 , який є селищним головою Новомиколаївської селищної ради Запорізького району, Запорізької області, отже згідно з п.п. «б» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст.172-7 КУпАП є суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП, а саме: 12.12.2024 прийняв участь у розгляді та голосуванні по питанню з приводу включення до порядку денного питань, які стосуються безпосередньо його, під час засідання сесії Новомиколаївської селищної ради 12.12.2024, чим порушив вимоги встановлені ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки приймаючи участь у голосуванні по вказаним питанням ОСОБА_1 вчиняв діяння в умовах реального конфлікту інтересів, на що мав заборону встановлену законом.

У Протоколі №68 від 26.03.2025 за виключенням вказівок про обставини голосування на тридцять першій сесії Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області питань №№1 - 5, 30, зазначені ті самі обставини правопорушення, які зазначені в Протоколі №67.

В рамках розгляду вказаної справи суддею витребувана належно завірена копія регламенту Новомиколаївської селищної ради Запорізького району Запорізької області VІІІ скликання (далі Регламент) і відеозаписи з фіксацією засідання тридцять першої сесії цієї ради, яке відбулось 12.12.2024 (далі відеозаписи).

Прокурор в судовому засіданні вважав, що в діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушень передбачених ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП, просив піддати ОСОБА_1 стягненням, передбаченими санкціями відповідних частин статті 172-7 КУпАП.

Захисник просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративних правопорушень, обґрунтувавши свої доводи в письмових «правових позиціях», які долучені до матеріалів справи.

ОСОБА_1 під час розгляду справи про адміністративне правопорушення заперечив свою вину у вчиненні інкримінованих йому правопорушень, зазначивши про відсутність у нього реального конфлікту інтересів, які кваліфіковані за ч.2 ст.172-7 КУПАП і відсутність умислу в діях, які кваліфіковані за ч.1 ст.172-7 КУПАП

Вирішуючи питання про наявність підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності, суддя виходить з такого.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до визначень, наведених у ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VII:

- потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

- приватним інтересом є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

- реальним конфліктом інтересів є суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

Так, частиною першою статті 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а частиною другою цієї статті передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. При цьому, визначення поняття «реальний конфлікт інтересів» у примітці до ст.172-7 КУпАП є ідентичним визначенню, наведеному у ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VII.

Необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч.ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП є виникнення у такої особи реального конфлікту інтересів, обов`язковим елементом якого є приватний інтерес цієї особи, що суперечить її повноваженням.

Відсутність приватного інтересу, в свою чергу, виключає наявність реального конфлікту інтересів у особи, а відтак і склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Суб`єктивна сторона вказаних правопорушень характеризується прямим умислом.

В контексті неповідомлення про конфлікт інтересів перед голосуванням питань №№5, 30 слід зазначити таке.

Питання №№5, 30, які розглядалися на сесії стосувалися грошового забезпечення селищного голови ОСОБА_1 , перше щодо зменшення зарплати, друге про умови оплати праці на наступний рік.

ОСОБА_1 не брав участі у голосуванні питання №5, а під час голосування питання №30 взагалі вийшов з сесійної зали. За поясненнями останнього, вказані дії були вчинені ним саме з метою врегулювання конфлікту інтересів.

Крім цього, зі змісту пояснень наданих ОСОБА_1 в судовому засіданні випливає, що згадані питання, поряд із іншими питаннями, відповідно до положень Регламенту (ст.31) заздалегідь були вручені (надані/надіслані) в якості проекту порядку денного усім депутатам ради. Ці пояснення узгоджуються з відеозаписами дослідженими під час розгляду справи.

Отже, усі депутати розуміли зміст питань №№5 і 30, що вони безпосереднього стосуються інтересів ОСОБА_1 , і саме як голови ради. У вказаному випадку окреме повідомлення ОСОБА_1 про конфлікт інтересів перед винесенням питань на голосування, фактично продублювало б інформацію, яка і без того була відома депутатам, тобто було б надмірним формалізмом, оскільки за таких обставин, неповідомлення не могло привести до суспільно небезпечних наслідків. До того ж питання під №30 проголошувалось і ставилось на голосування секретарем ради ОСОБА_6 , що фактично унеможливлювало фізично зробити відповідне повідомлення ОСОБА_1 .

Доказів того, що бездіяльність ОСОБА_1 , яка полягала у не повідомленні ним про конфлікт інтересів перед голосування питань №№5, 30 була вчинена з прямим умислом, надано не було.

В контексті голосування за пропозицію депутата ОСОБА_2 про доповнення порядок денний зокрема питанням: «про недовіру голові за неповагу до військових» слід зазначити таке.

Відповідно до ч.3 ст.79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження селищного голови можуть бути достроково припиненні за рішенням відповідної ради, прийнятим шляхом таємного голосування не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради. Тобто, Закон регламентує саме те, що для набрання законної сили такого рішення, за нього повинні проголосувати не менш як дві третини депутатів від загального складу ради.

Положеннями п.6 ч.2 ст.19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» визначено, що депутат місцевої ради має права - вносити на розгляд ради та її органів пропозиції проекти рішень з питань, що належать до їх відання, поправки до них.

Згідно з ч.15 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» «Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесій ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Конституції України, цього Закону, законів України «Про статус депутатів місцевих рад», «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та інших законів. До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні».

Відповідно ст.ст.31 - 33 Регламенту проекти порядку денного рішень ради з запланованих питань, інформаційні та допоміжні матеріали надсилаються депутатам не пізніш як за три дні до відкриття чергової сесії, з поточних питань не пізніш проведення засідань постійних комісій; Пропозиції щодо кожного питання, яке пропонується включити до проекту порядку денного сесії, подаються суб`єктами зазначеними у статті 28 Регламенту (зокрема депутатом до формування питань черги денної) до виконавчого апарату ради за 5 днів до сесії, з супровідною запискою, проектом рішення, яке пропонується прийняти з цього питання. Проекти рішень повинні бути юридично обґрунтованими; пропозиції до порядку денного, внесені пізніше зазначеного строку або під час чергової сесії, вносяться на розгляд селищної ради після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення до порядку денного сесії відповідною постійною комісією.

Отже голосування за пропозиціями депутата ОСОБА_2 було процедурним рішенням, не направленим на прийняття рішення по суті (роз`яснення Рішенні Конституційного Суду №7-рп/2009 від 16.04.2009).

Захисник наполягав на тому, що депутат ОСОБА_2 пропонуючи на сесії Ради свої пропозиції не дотримався положень Регламенту. Ці доводи матеріалами справи не спростовуються. Супровідна записка, проект рішення, висновок про доцільність пропозицій (питань) включення до порядку денного сесії відповідної постійної комісії, в матеріалах справи відсутні. Пояснення у ОСОБА_2 в цьому контексті не відбиралися. Клопотань про його допит в судовому засіданні не заявлялось.

Ініціювання недовіри селищному голові не у спосіб, що передбачений Регламентом, є нікчемним та не створює будь-яких наслідків, отже не становить будь-якого інтересу, зокрема і приватного інтересу селищного голови.

Твердження у Протоколі №68 про наявність реального конфлікту інтересів ще на стадії прийняття селищною радою рішення про включення до порядку денного тих чи інших питань, що становлять інтерес депутатів чи селищного голови, є помилковим, оскільки на цьому етапі існує лише потенційний конфлікт інтересів, а реальний конфлікт виникне лише під час розгляду цих питань по суті.

Крім цього, згідно з ч.2 ст.59 «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Новомиколаївська селищна рада складається з 19 депутатів (один з яких є секретарем ради) і голови ради, тобто 20 осіб.

Отже для прийняття відповідне рішення Новомиколаївською селищною радою необхідно щоб за певне питання чи пропозицію проголосувало не менше 11 депутатів.

Під час вирішення пропозицій депутата ОСОБА_2 про доповнення порядку денного, спершу з`ясовувалось хто голосує «За», після того «Проти», а потім «Утримався». «За» проголосувала одна особа депутат ОСОБА_2 . Після цього, з`ясування позицій решти депутатів, було формальним дотриманням процедури голосування, адже рішення про доповнення порядку денного запропонованими депутатом ОСОБА_2 питаннями, не могло бути прийнято навіть теоретично, незалежно від того голосував чи не голосував ОСОБА_1 по ньому.

Таким чином, суддя дійшов висновку про відсутність реального конфлікту інтересів у селищного голови ОСОБА_1 під час голосування по пропозиції депутата ОСОБА_2 .

Враховуючи загальний правовий принцип закріплений в ст.62 Конституції України, який передбачає, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суддя доходить висновку, що провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.221, 247, 283-285, 294, КУпАП, суддя

постановив:

провадження у справі про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Новомиколаївський районний суд Запорізької області, шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Р.О. Губанов