Справа № 644/4457/25
Провадження № 3/644/1162/25
П О С Т А Н О В А

іменем України

13 червня 2025 року суддя Індустріального районного суду м. Харкова Шевченко С.В. розглянув матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

в с т а н о в и в :

16.05.2025 року приблизно о 22:45 год. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , вчиняв відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , домашнє насильство психологічного характеру, а саме ображав нецензурною лайкою, чим було завдано шкоду психологічному здоров`ю потерпілої.

ОСОБА_1 в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, причину неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи від нього до суду не надходило.

Суд вважає за можливе розглянути справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за його відсутності з таких підстав.

Змістом ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що під час відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Керуючись завданнями законодавства про адміністративні правопорушення (стаття 1 КУпАП) та завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення (стаття 245 КУпАП), враховуючи принцип невідворотності адміністративної відповідальності внаслідок закінчення строків давності до її притягнення, а також необхідністю забезпечення прав та інтересів потерпілого і інтересів суспільства, є можливим розгляд справи про адміністративне правопорушення без наявності даних про вручення судової повістки безпосередньо особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

ОСОБА_1 був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Враховуючи викладені обставини, суддя дійшов висновку, що поведінка ОСОБА_1 свідчить про умисний характер його дій, направлений на невиправдане затягування процесу, та має реагувати на вказаний випадок шляхом розгляду справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права.

Дослідивши матеріали справи, проходжу до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні домашнього насильства підтверджується наступними доказами, які були досліджені в судовому засіданні, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 139538 від 17.05.2025 року; заявою та письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 ..

На підставі досліджених доказів, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 вчинив дії, передбачені Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», оскільки застосував психологічне насильство словесні образи, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, тобто вчинив домашнє насильство умисні діяння психологічного характеру, внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю потерпілого.

При вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, суд враховує особу правопорушника, його відношення до скоєного, характер правопорушення, його суспільну небезпечність, і вважає за можливе накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Згідно з положеннями ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 33-38, 40-1, 124, 122-4, 276, 283-285 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170 грн. (отримувач коштів ГУК Харківська область/МТГ Харків/21081100; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України(ЕАП) ; код банку отримувача (МФО) 899998;рахунок отримувача UA0020649 ;код класифікації доходів бюджету 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605 грн. 60 грн. (отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача- Казначейство України(ЕАП) ;код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0026001; код класифікації доходів бюджету 22030106).

Відповідно до ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя: С.В. Шевченко