Справа № 635/4078/25
Провадження № 3/635/1979/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2025 року с-ще Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області:

у складі:

головуючого судді Базова О.В.

секретаря Макаренко С.І.

з участю:

прокурора Мельничука О.О.

та особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Харківського районного суду Харківської області справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, стосовно:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краснодон, Луганської області, громадянина України, депутата Височанської селищної ради Харківського району, Харківської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_1

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 1726 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради Харківського району Харківської області, являючись відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII від 14.10.2014 суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, усупереч вимогам ч. 1 ст. 45 вказаного Закону несвоєчасно, а саме: 02.04.2025 о 17.02, подав без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну за 2024 рік, (далі - щорічна декларація за 2024 рік), чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 1726 КУпАП.

Прокурор у судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу.

ОСОБА_1 під час судового розгляду справи свою винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення визнав у повному обсязі та підтвердив обставини, викладені

в протоколі про адміністративне правопорушення, щиро розкаявся.

Заслухавши думку прокурора та особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали провадження, оцінивши докази

в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 1726 КУпАП, з огляду на наступне.

Диспозицією ч. 1 ст.1726 КУпАП, передбачена відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Для розкриття об`єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

Примітка до ст. 1726 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема ч. 1 і 2 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ч. 1 ст.1726 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Частиною 1 ст. 45 Закону «Про запобігання корупції», визначено кінцевий термін (часові межі), коли уповноважені на те особи зобов`язані подати декларацію, зокрема вміщено формулювання «щорічно до 1 квітня».

За несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої

на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбачена адміністративна відповідальність за ч.1 ст.1726 КУпАП.

Для кваліфікації діяння за ч.1 ст.1726 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом. Конструктивною ознакою цього правопорушення є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх, відповідальність за аналізованою частиною статті виключається.

Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію

у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію.

Окрім того, суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини

у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії

чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.1 ст. 1726 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неподання або несвоєчасне подання декларації, а тому, орган, уповноважений

на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь

в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи,

що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання декларації

Окрім того, вказана позиція висвітлена в роз`ясненнях спеціалізованого суду України

з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» від 22.05.2017, Конституційним Судом України в рішенні від 06.10.2010 року (справа № 1-27/2010).

Так, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради, являючись відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону № 1700-УП суб`єктом,

на якого поширюється дія цього Закону, усупереч вимогам ч. 1 ст. 45 вказаного Закону, несвоєчасно, а саме: 02.04.2025 о 17.02, подав без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну за 2024 рік.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - депутат місцевої ради)

є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.

Відповідно до ч. ч. 1,3 ст. 4 вказаного Закону депутат місцевої ради набуває свої повноваження в результаті обрання його до ради відповідно до Закону України «Про вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів». Повноваження депутата місцевої ради, обраного замість того депутата, який вибув, або на повторних виборах, починаються з дня заслуховування на черговому після виборів депутата місцевої ради пленарному засіданні відповідної місцевої ради повідомлення територіальної виборчої комісії про підсумки виборів.

Встановлено, що 28.04.2023, тобто з моменту повідомлення Височанською селищною територіальною виборчою комісією Харківського району Харківської області на сесії Височанської селищної ради про підсумки виборів, ОСОБА_1 набув повноважень депутата Височанської селищної ради замість ОСОБА_3 , який достроково склав повноваження депутата.

Згідно з ч. 3 ст. 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» визначено,

що на депутатів місцевих рад поширюється вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону № 1700-УП народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови, є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради,

є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону.

Згідно із ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у п. 1, підпунктах «а» і «в» п. 2, п. 5 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті НАЗК декларацію особи, уповноваженої

на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі декларація), за минулий рік

за формою, що визначається Національним агентством.

Обов`язок подати щорічну декларацію виникає в суб`єкта декларування наступного року

за звітнім періодом перебування особи на посаді, яка зумовлює здійснення такої діяльності (щорічна декларація).

Так, за результатами моніторингу загальнодоступних даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які розміщені на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції та Послідовності дій користувача встановлено, що ОСОБА_1 подав щорічну декларацію за 2024 рік лише 02.04.2025 о 17 год. 02 хв., тобто з порушенням вимог ст. 45, п. 2-7 Прикінцевих положень Закону.

Встановлено, що ОСОБА_1 подавав електронну декларацію до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які розміщені на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, як депутат Височанської селищної ради - 02.04.2025 о 17 год. 02 хв., тип декларація (щорічна) за 2024 рік - що підтверджено відповідними роздруківками.

Розглядаючи дану справу, суд виходить з того, що відповідальність за несвоєчасне подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування наступає в разі відсутності поважних причин несвоєчасного подання.

Тобто за наявності останніх відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства

з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення

в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо. Про що зазначено в листі ВССУ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані

з корупцією». Зазначений в листі перелік поважних причин не є вичерпним, а приведений лише

як приклад.

Як слідує з доказів наявних в матеріалах справи та наданих в судовому засіданні пояснень ОСОБА_1 , в період з 27.03.2025 по 10.04.2025 перебував на стаціонарному лікуванні

у Харківській клінічній лікарні на залізничному транспорті № 1 філії «Центр охорони здоров`я» Акціонерного товариства «Українська залізниця» у Центрі реабілітації відповідно виписки

№ 270668 ід 10.04.2025.

Сам по собі, факт перебування на лікуванні в закладі охорони здоров`я не може вважатися безумовною підставою для визначення поважною причиною несвоєчасного подання щорічної декларації. Важливими у цьому аспекті є тривалість стаціонарного лікування та ступінь захворювання. Тривалість перебування на стаціонарному лікуванні з 27.03.2025 по 10.04.2025,

а декларацію подано 02.04.2025 тобто під час перебування на лікарняному.

Наведені обставини не можуть вважатися поважними причинами несвоєчасного подання щорічної декларації, особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Суд наголошує, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення

є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян,

до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. (ст.1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку

з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності

з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів

і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Височанської селищної ради Харківського району Харківської області, являючись відповідно до п. п. «б» п. 1

ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII від 14.10.2014 суб`єктом,

на якого поширюється дія цього Закону, усупереч вимогам ч. 1 ст. 45 вказаного Закону несвоєчасно, а саме: 02.04.2025 о 17.02, подав без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну за 2024 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке, передбачена ч.1 ст.1726 КУпАП.

Отже, дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковано, як несвоєчасне, без поважних причин, подання декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, і він підлягає притягненню до відповідальності за ч.1 ст.1726 КУпАП.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП підтверджується матеріалами справи, а саме:

-витягом з Положенням про 7-е управління (з обслуговування Харківської області) Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції;

-довідкою старшого о/у 7-го управління (з обслуговування Харківської області) ДСР НП України капітана поліції Є. Шаповал від 20.05.2025;

-довідкою старшого о/у 7-го управління (з обслуговування Харківської області) ДСР НП України капітана поліції Є. Шаповал, згідно з відомостями Інформаційного порталу Національної поліції України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 1724- 1729 КУпАП станом на 20.05.2025 не притягувався.

- постановою Височанської селищної територіальної виборчої комісії Харківського району Харківської області № 63 від 03.04.2023 «Про реєстрацію депутатом Височанської селищної ради Харківського району Харківської області ОСОБА_1 » зареєстровано депутатом Височанської селищної ради Харківського району Харківської області ОСОБА_1 ;

- витягом з протоколу Височанської селищної ради Харківського району Харківської області XXIII сесії VII скликання;

- рішенням Височанської селищної ради Харківського району Харківської області І сесії

VII скликання від 08.12.2020 «Про затвердження Регламенту Височанської селищної ради Харківського району Харківської області VII скликання».

- роздруківкою щорічної декларації ОСОБА_1 тип щорічна за 2024 рік;

- копією пенсійного посвідчення серії НОМЕР_2 .

Суд, оцінивши вищезазначені докази за своїм внутрішнім переконанням,

що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи

в їх сукупності, прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП, а саме несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушниці, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 суд враховує визнання вини, щиро каяття.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , суд не вбачає.

При призначенні виду адміністративного стягнення ОСОБА_1 суд, дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушнкаі, ступінь його вини в скоєнні правопорушення, відношення до скоєного, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу, але в межах мінімального розміру, передбаченого санкцією ч. 1 ст. 1726 КУпАП, а саме у розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 850,00 (вісімсот п`ятдесят ) гривень 00 копійок.

Крім того, суд дійшов до висновку, що в даному випадку застосування виду адміністративного стягнення у виді штрафу буде достатньою та необхідною мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила дане адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також в повній мірі забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами,

та повністю відповідатиме меті його застосування.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», та ст. 401 КУпАП у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення особа, на яку накладено таке стягнення, сплачує судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 33, 401, ст.1726, 221, 245, 268, 283, 284, 285, 287-289, 294 КУпАП, ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» №1700-VII від 14.10.2014 з послідуючими змінами і доповненнями, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП та накласти

на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 850,00 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб,

що дорівнює 605,60 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше, як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 3001 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що у випадку несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього можуть бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст.308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

У разі сплати штрафу у строки, передбачені ст. 307 КУпАП, оригінал платіжного документа необхідно подати до Харківського районного суду Харківської області.

З урахуванням ч.2 ст. 308 КУпАП у разі несплати ОСОБА_1 штрафу у строк, встановлений ч.1 ст. 307 КУпАП, при примусовому виконанні цієї постанови органами державної виконавчої служби з правопорушника стягнути у примусовому виконанні подвійний розмір штрафу, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) грн. 00 коп.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Олександр БАЗОВ