Справа № 471/248/25
Провадження №3/471/156/25
Номер рядка звіту 309
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" червня 2025 р.

Суддя Братського районного суду Миколаївської області Гукова І.Б., за участю секретаря Прокопчук Н.Г., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Ютовець О.О., законний представник потерпілої ОСОБА_2 , представника потерпілої Вишневського А.А., розглянувши матеріали, які надійшли від ВП №1 Вознесенського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, працює вчителем Братського ліцею №1 Братської селищної ради Вознесенського району, Миколаївської області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , протягом року до адміністративної відповідальності не притягувалась,

за ч. 1 ст. 173-4 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАД №361381 від 21.02.2025 року, починаючи з 25.10.2024 року класний керівник-викладач математики Братського ліцею № 1 Братської сільської ради Вознесенського району ОСОБА_1 систематично, безпідставно вчиняла психологічне насильство на учасника освітнього процесу, малолітню ученицю 6-Б класу вказаного закладу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме при спілкуванні з нею вчитель підвищувала голос, кричала, використовувала образливі фрази, відбирала її мобільний телефон, що принижувало честь, гідність дитини, внаслідок чого малолітня ОСОБА_3 не бажала та відмовлялася йди на уроки математики. Своїми діями ОСОБА_1 могла завдати шкоди психічному здоров`ю дитини. за ч.1 ст.173-4 КУпАП.

Під час судового засідання ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, суду пояснила, що вона, станом на 25.10.2024 року, була класним керівником та вчителем математики в 6-Б класі де навчається ОСОБА_3 . 25 жовтня 2024 року під час написання контрольної роботи з математики, яку ОСОБА_3 виконала за п`ять хвилин, у неї виникла підозра, що завдання ОСОБА_3 було відомо раніше від іншого класу, тому вона сказала ОСОБА_4 «ти мабуть в мене вундеркінд» та запропонувала ОСОБА_4 покласти телефон на стіл вчителю та за столом у вчителя ще раз виконати письмове завдання, яке ОСОБА_5 не виконала. При цьому вона на дитину не кричала та не ображала її. До всіх дітей вона відноситься однаково, а просто є дуже вимогливим вчителем, зважаючи на те, що математика є обов`язковим предметом на НМТ. Того ж дня її викликала до себе директор разом з ОСОБА_5 , з приводу конфліктної ситуації, що сталася на уроці. Нею були надані відповідні пояснення та вона думала, що конфлікт вичерпано. До кабінету директора вона ОСОБА_5 не «тягнула», а запропонувала піти з нею до директора. 18.11.2024 року від батьків ОСОБА_4 надійшла скарга щодо конфліктної ситуації, яка виникла під час уроку математики 25.10.2024 року. В заяві було вказано, що починаючи з п`ятого класу вона вчиняє психологічний тиск на дитину, внаслідок чого дитина почуває себе пригніченою та не хоче відвідувати уроки математики. Однак, ніяких дій, які містять ознаки булінгу по відношенню до будь-якої з дітей вона не вчиняє. У дитини почався перехідний період, вона боїться не відповідати вимогам своїх батьків тому у неї така поведінка. Так, дійсно вона говорить дуже голосно, щоб її почули діти, однак на них вона не кричить. Після 25.10.2024 року з боку батьків дитини на неї, як вчителя та класного керівника, розпочався тиск, цькування в Інтернеті, внаслідок чого у неї погіршився стан здоров`я. За власним бажанням вона написала заяву про відмову від класного керівництва класу, а згодом і відбулася заміна її як вчителя математики в даному класі на іншого вчителя. З боку інших дітей та їхніх батьків у неї була повна підтримка, батьки також звернулися до адміністрації школи із письмовою заявою в якій зазначили, що не бажають заміни вчителя. Наголошувала про те, що ніякого булінгу з її сторони по відношенню до дитини вона не вчиняла. Факти, викладені у письмових заявах, які містяться в матеріалах справи не є неправдивими, наданий аудіо запис, як того, що вона нібито відібрала мобільний телефон у дитини, є фрагментальним та не є доказом вчинення нею булінгу.

Законний представник потерпілої ОСОБА_2 суду пояснила, що тиск з боку вчителя математики до її дитини розпочався ще з п`ятого класу, а в шостому класі ситуації загострилася. Так, 25.10.2024 року під час контрольної роботи з математики ОСОБА_1 відібрала у її дитини, ОСОБА_3 , мобільний телефон без усіляких на те підстав. В той же день, в другій половині дня, вчитель ОСОБА_1 використовуючи фізичну силу по відношенню до дитини та психологічний тиск, змусили її доньку піти до директора школи. Після цієї ситуації дитина дуже перелякалася, вона почувається розгубленою та пригніченою, її мучили нічні кошмари і вона боялася йти до школи. Вона постійно питала у своєї мами «чому її не любить вчитель математики». Також 08.11 та 11.11.2024 року вчитель математики продовжувала свої протиправні дії по відношенню до її дитини, а саме підвищувала голос та ображала її. Вона, як мати ОСОБА_4 намагалася вирішити питання щодо відношення вчителя ОСОБА_1 до її дитини мирним шляхом, зверталася до директора школи, до місцевої влади, однак вчитель продовжувала викладати предмет та бути класним керівником та вчиняти протиправні дії щодо її дитини. Натомість її видалили з групи ОСОБА_6 з батьківського чату та без її участі проводилися класні та шкільні збори. Вона неодноразово зверталася до директора школи усно та письмово, однак від адміністрації школи жодних дій на вирішення ситуації вчинено не було. Проти неї та її доньки були налаштовані однокласники та їхні батьки, в батьківських чатах пропонувалося «замалювати» дитину на фото. Внаслідок вчинення протиправних дій щодо дитини вона вимушена була звернутися до психолога для надання допомоги щодо налагодження психоемоційного стану у ОСОБА_5 . Єдине вирішення ситуації, яке пропонувалося дирекцією школи це переведення ОСОБА_5 до іншого класу або на екстернатну форму навчання. Пропонувалося також облаштувати ОСОБА_5 навчальне місце на уроках математики у бібліотеці школи.

Захисник Ютовець О.О. просив суд закрити провадження у справі у зв`язку з тим, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення працівниками поліції було порушено приписи ст.. 254 КУпАП, а саме, протокол складено з порушенням термінів його складання.

Представник потерпілої, адвокат Вишневський А.А. зазначив, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення повністю підтверджується як письмовими доказами, так і показами свідків. Протокол складено у строк, передбачений ст. 254 КУпАП, а тому просив суд визнати ОСОБА_1 виною у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст.. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (ст.. 7 КУпАП).

Частиною 1 статті 173-4 КУпАП передбачена відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Згідно ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» булінг (цькування) - психологічне, фізичне, економічне чи сексуальне насильство, тобто будь-яке умисне діяння (дія або бездіяльність), у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, яке систематично вчиняється особою стосовно дитини, з якою вони є учасниками одного колективу, або дитиною стосовно іншого учасника одного колективу та яке порушує права, свободи, законні інтереси потерпілої особи та/або перешкоджає виконанню нею визначених законодавством обов`язків.

У пункті 4 розділу І Порядку реагування на випадки булінгу (цькування), який затверджений наказом МОН України від 28.12.2019 №1646 "Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти" вказано, що ознаками булінгу (цькування) є систематичне вчинення учасниками освітнього процесу діянь стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, в тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, а саме: умисне позбавлення їжі, одягу, коштів, документів, іншого майна або можливості користуватися ними, перешкоджання в отриманні освітніх послуг, примушування до праці та інші правопорушення економічного характеру; словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи; будь-яка форма небажаної вербальної, невербальної чи фізичної поведінки сексуального характеру, зокрема принизливі погляди, жести, образливі рухи тіла, прізвиська, образи, жарти, погрози, поширення образливих чуток; будь-яка форма небажаної фізичної поведінки, зокрема ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, завдання ударів; інші правопорушення насильницького характеру.

Отже, основними ознаками булінгу (цькування) є: наявність сторін кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), а також спостерігачі; повторюваність /систематичність діяння; наявність наслідків у вигляді психічної та/або фізичної шкоди.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері захисту учасників освітнього процесу. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в умисному вчиненні будь-яких з зазначених в диспозиції дій, та передбачає існування обов`язкової ознаки можливість настання чи настання шкоди, яка була заподіяна фізичному або психічному здоров`ю потерпілому.

Для встановлення події та складу правопорушення, зазначеного у ч. 1 ст. 173-4 КУпАП необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила булінг (цькування).

Таким чином, булінг (цькування), зокрема психологічного, фізичного, економічного, сексуального характеру, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, яке утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, підпадають лише такі діяння, якими цілеспрямовано та навмисно спричиняється емоційна невпевненість, страх або іншим чином завдається шкода фізичному чи психічному здоров`ю стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу.

Такі дії утворюють склад адміністративного правопорушення у тому випадку, коли такі висловлювання (дії) спрямовані на обмеження волевиявлення особи, якщо такі дії викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у повній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

За змістом ст. 279 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення в суді розглядається у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке правопорушення.

Як вбачається з дослідженого судом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №361381 від 21.02.2025 року, починаючи з 25.10.2024 року класний керівник-викладач математики Братського ліцею № 1 Братської сільської ради Вознесенського району ОСОБА_1 систематично, безпідставно вчиняла психологічне насильство на учасника освітнього процесу, малолітню ученицю 6-Б класу вказаного закладу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме при спілкуванні з нею вчитель підвищувала голос, кричала, використовувала образливі фрази, відбирала її мобільний телефон, що принижувало честь, гідність дитини, внаслідок чого малолітня ОСОБА_3 не бажала та відмовлялася йди на уроки математики. Своїми діями ОСОБА_1 могла завдати шкоди психічному здоров`ю дитини. за ч.1 ст.173-4 КУпАП.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, відомостями та інформацією з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протоколи про правопорушення за ст.. 173-4 КУпАП мають право складати уповноважені на те посадові особи органів Національної поліції (ч. 1 ст. 255 КУпАП).

Під час розгляду справи судом встановлена недостатність доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого їй правопорушення, з огляду на наступне.

Так, однією з ознак булінгу є системність дій, тобто дії булера (кривдника) мають місце неодноразово, не є випадковими та тривають певний час.

В протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що «починаючи з 25.10.2024 року ОСОБА_1 систематично, безпідставно вчиняла психологічне насильство на учасника освітнього процесу, малолітню ученицю 6-Б класу вказаного закладу ОСОБА_3 …..».

На підтвердження даного факту органом поліції надано письмову заяву ОСОБА_7 від 18.11.2024 року, 18.12.2024 року, 25.01.2025 року, в якій зазначено, що 25.10.2024 року під час написання контрольної з математики ОСОБА_1 відібрала мобільний телефон у ОСОБА_4 , ображала дитину. В заявах також вказано, що протиправні дії вчитель вчиняв по відношенню до дитини починаючи з п`ятого класу. Про це законний представник також зазначала під час судового розгляду.

Однак факт системності вчинення протиправних дій не знайшов свого підтвердження під час судового розгляду справи.

Так, свідок ОСОБА_8 суду показала, що наразі вона є класним керівником 6-Б класу. ОСОБА_3 в школі весела та активна, товаришує з дітками в класі. Її син також навчається у цьому ж класі та ніколи погано не озивався щодо вчителя ОСОБА_1 . Зі слів сина, під час написання контрольної роботи з математики, ОСОБА_5 швидко виконала завдання та почала підказувати іншим учням, нащо їй вчитель зробила зауваження та попросила покласти свій телефон на стіл вчителю. Зараз, коли вона стала класним керівником у цьому класі на її зауваження, як класного керівника, матері щодо поведінки дівчинки, мама може відповісти у неприйнятній формі.

Свідок ОСОБА_9 суду показала, що вона є головою батьківського комітету 6-Б класу. Про конфліктну ситуацію, що склалася на уроці математики вона дізналася лише тоді, як ОСОБА_3 сказала «Завдяки мені звільнили вчителя». Її син ніколи не жалівся на вчителя ОСОБА_1 . Він був присутній на уроці математики під час контрольної робити, однак сказав, що вчитель не кричала та не ображала ОСОБА_5 . Як голова батьківського комітету вона намагалася вирішити ситуацію мирним шляхом, однак мати дитини не бажає цього. Після заміни вчителя математики її син неохоче ходив до школи. Що стосується самої ОСОБА_5 , то не помітно, що вона пригнічена, дівчинка активна, спілкується з іншими дітьми.

Свідок ОСОБА_10 суду показав, що свідком конфлікту між ученицею ОСОБА_4 та вчителем математики ОСОБА_1 він не був, але про конфлікт йому відомо. Згодом, на прохання керівництва школи він став класним керівником в класі, де навчається ОСОБА_3 , однак діти його не сприйняли та він відмовився від класного керівництва. За час коли він був класним керівником в 6-Б класі, успішність учнів дещо знизилася. На його особисту думку ОСОБА_1 виявляє грубе ставлення до дітей. Після того, як ОСОБА_1 відсторонили від викладення в 6-Б класі, діти до неї заходили, вона їх обіймала.

Відповідно до письмових пояснень неповнолітніх учнів 6-Б класу ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 . 25.10.2024 року ОСОБА_3 списала контрольну роботу з математики з телефону. ОСОБА_1 запропонувала їй покласти телефон на стіл вчителю та переписати контрольну. Ніякого конфлікту між учителем та учнем не було, вчитель на ОСОБА_3 не кричала та не ображала її. Опитувані діти зазначили, що вчитель їм подобається.

Неповнолітня ОСОБА_18 пояснила, що 25.10.2024 року вона приймала участь у олімпіаді з української мови, де також участь приймала ОСОБА_3 . ОСОБА_18 не бачила, щоб до кабінету, під час проведення олімпіади, заходила ОСОБА_1 , конфліктів між останньою та ОСОБА_3 вона також не бачила.

ОСОБА_19 надала письмові пояснення згідно який, її донька ОСОБА_20 приймала участь в олімпіаді, де також приймала участь ОСОБА_3 при цьому ніяких конфліктів між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 її донька не бачила.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_21 під час написання контрольної роботи 25.10.2024 року ОСОБА_1 забрала у ОСОБА_3 мобільний телефон. Також зазначив, що ОСОБА_1 іноді підвищує на них голос за порушення дисципліни, а іноді це відбувається безпідставно.

Отже, покази свідків та письмові пояснення стосуються лише конфлікту між вчителем та учнем, який стався 25.10.2024 року.

З наданої відповіді Управління державної служби якості освіти у Миколаївській області від 20.01.2025 року, на звернення ОСОБА_2 не вбачається встановлення факту булінгу по відношенню до ОСОБА_3 .

Згідно відповіді селищного голови ОСОБА_22 щодо звернення ОСОБА_2 за фактом булінгу ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_3 , 18.11.2024 року було зареєстровано звернення ОСОБА_2 та ОСОБА_23 щодо можливого порушення прав їхньої доньки ОСОБА_3 19.11.2024 року було проведено засідання комісії із залучення представників служби у справах дітей селищної ради, за результатами якої факт булінгу не підтвердився, але встановлено наявність конфлікту, в зв`язку з різним явленням про освітній процес, вимоги та стиль спілкування.

Під час судового засідання законний представник також зазначала, що відношення вчителя математики та класного керівника ОСОБА_1 до її дитини змінилося з п`ятого класу, однак відповідних доказів цьому не надала.

Також, в протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що вчитель при спілкуванні з ОСОБА_3 вживала образливі фрази.

З пояснень ОСОБА_1 , наданих під час судового засідання, після написання ОСОБА_4 контрольної на 12 балів, яку остання списала, вона назвала її «вундеркіндом».

Згідно з роз`яснень наявних у «Словнику української мови» ВУНДЕРКІНД-це не за віком дуже здібна дитина. Це слово навіває образ талановитої дитини.

Таким чином, слово вундеркінд не є образливим.

Отже, надаючи оцінку зібраним та дослідженим доказам встановлено відсутність системності дій з боку вчителя ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_3 , не доведено факту використання вчителем образливих фраз та підвищення голосу при спілкуванні з дитиною. між сторонами був наявний конфлікт, який не містить ознаки булінгу.

Наданий фрагмент аудіо запису не може бути достатнім доказом факту відібрання вчителем мобільного телефону у ОСОБА_3 , оскільки він є неповним, та з пояснень ОСОБА_2 у неї наявний повний аудіо запис, однак надати його вона не забажала.

Висновок психолога від 03.03.2025 року за наслідками булінгу у ліцеї з боку класного керівника за результатами якого встановлено, що дитина потребує комплексної підтримки для подолання наслідків психологічного боулінгу, судом не приймається до уваги, оскільки до даного висновку не додано документів, на підтвердження кваліфікації експерта.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах Малофеєва проти Росії та Карєлін проти Росії у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адмінправопорушення.

Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП, при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу виноситься постанова про закриття справи.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП - закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови виготовлено 12.06.2025 року.

Суддя - Гукова І. Б.