Справа № 952/311/25
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.06.2025 суддя Зачепилівського районного суду Харківської області Яценко Є.І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із Сектору поліцейської діяльності № 1 Берестинського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого « АГРО ГЛЯНЬ»,

за ч.5 ст.126 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Сектором поліцейської діяльності №1 Берестинського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області подано до суду адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 про скоєння ним адміністративного правопорушення за ч.5 ст. 126 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 839682 від 09.04.2025 ОСОБА_1 09.04.2025 о 14.10 год., в с. Бердянка Берестинського району Харківської області по вул. Лесі України керував транспортним засобом «ВАЗ 2107», номерний знак НОМЕР_1 , повторно без посвідчення водія, тобто не мав права керувати таким транспортним засобом, чим порушив вимоги п.2.1 а ПДР, за що відповідальність передбачена ч.5 ст.126 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 не визнав себе винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 126 КУпАП, у зв`язку з тим, що поліцейськими не надано доказів на підтвердження такого правопорушення.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 7 та ст. 245 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

В ході розгляду справи суддею встановлено, що вина ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП, не знайшла свого підтвердження, у зв`язку з наступним.

Так, ч.5 ст.126 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частинами другою - четвертою статті 126 КУпАП, тобто керування транспортним засобом особою, яка не має відповідних документів на право керування таким транспортним засобом або не пред`явила їх для перевірки, або стосовно якої встановлено тимчасове обмеження у праві керування транспортними засобами.

В даному випадку судом не встановлено події, а в діях ОСОБА_1 - складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП, адже в матеріалах справи немає доказів повторності вчинення вказаного правопорушення останнім протягом року, так як в матеріалах справи відсутній диск з відеозаписом з місця події, відсутня копія постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.126 КУпАП, відсутні свідки в протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД № 839682.

Разом з тим, положення статті 62 Конституції України встановлюють, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996 за № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Уповноважена посадова особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 280 КУпАП зобов`язана з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Під час розгляду справ про адміністративні правопорушення суд не може вийти за межі вказаного у протоколі складу правопорушення та його кваліфікації, як і не має права збирати інші докази. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення (ч.2 ст.251 КУпАП).

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Приймаючи до уваги зміст рішень ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії», «Карелін проти Росії», суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що кореспондується з вимогами ч. 2 ст. 251 КУпАП.

За змістом ч.1 ст.251,ст.252 КУпАП: орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо, які орган (посадова особа) оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, у своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

У рішенні від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 221,247,268,283-284,287,289 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.5 ст.126 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Зачепилівський районний суд Харківської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Cуддя Є.І. Яценко