Справа № 629/4103/25
Номер провадження 3/629/890/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2025 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Цендра Н.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Лозівського РВП ГУНП в Харківській області відносно:

неповнолітньої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Лозова, Харківської області, громадянки України, учениці 11-Б класу Лозівського ліцею №1, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

якій відповідно до ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП роз`яснені права,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, -

встановив:

23.04.2025 року неповнолітня ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство у відношені ОСОБА_2 , а саме під час телефонної розмови висловлювалась на його адресу нецензурною лайкою, чим ображала людську гідність та спокій.

Правопорушник ОСОБА_1 у судові засідання не з`явилася, про час та день розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила, ніяких заяв, клопотань до суду не надала.

У п.41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/02) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Зважаючи на викладені обставини, оскільки ОСОБА_1 була своєчасно сповіщена про час і місце розгляду справи, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, її поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи. Проте, відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Відтак, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст.1, 245 КУпАП, та своєчасному розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.

Диспозиція статті 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, непристойні висловлювання, тощо. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій..

Вказані обставини підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №696264 від 22.05.2025, заявою ОСОБА_3 від 23.04.2025 року, згідно якої просить притягнути до відповідальності невідомих їй осіб, які в період часу з 16.04.2025 по 21.04.2025 телефонували з різних номерів до її доньки ОСОБА_4 , письмовими поясненнями ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та правопорушника ОСОБА_1 , рапортом ст.інспектора ЮПСП Лозівського РВП капітана поліції Москалика М.С.

Дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст.173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ч.1 ст.13 КУпАП, до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

У разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, передбачених статтями 44, 51, 89, 121-127, 130, статтею 139, частиною третьою статті 154, частиною другою статті 156, статтями 173, 173-2, 173-4, 174, 183-1, 185, 190-195 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника до зазначених осіб (за винятком осіб, які вчинили правопорушення, передбачені статтею 185) можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, характер і обставини скоєного правопорушення, дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, суд вважає за необхідне застосувати до неповнолітньої ОСОБА_1 заходи впливу відповідно до ст.24-1 КУпАП у вигляді догани.

Судовий збір з неповнолітньої ОСОБА_1 не підлягає стягненню, у зв`язку з тим, що до нього застосовується догана саме як захід впливу, а не вид адміністративного стягнення.

Керуючись ст. ст.24-1,33,173-2,251,283-284 КУпАП, -

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та застосувати до неї захід впливу, передбачений ст. 24-1 КУпАП, у вигляді догани.

На постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга в Харківський апеляційний суд через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Наталія ЦЕНДРА