Справа № 638/8813/25
Провадження № 3/638/2980/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

16 червня 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова у складі судді Невеніцина Є.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Управління поліції з превентивної діяльності Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

18.04.2025 о 14 год. 55 хв. ОСОБА_1 керував автомобілем марки «Kia Carnaval» номерний знак НОМЕР_1 по вул. Соборній, 39 у м. Ізюм Харківської області з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови. Від проходження огляду у встановленому порядку на стан алкогольного сп`яніння відмовився, чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР.

15.05.2025 на електронну адресу суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_1 адвоката Кравчуна Д.В. про ознайомлення з матеріалами справи в дистанційному режимі. До клопотання додано повноваження захисника: договір про надання правничої допомоги від 19.04.2025, укладений між адвокатом Кравчуном Д.В. та ОСОБА_1 , ордер на надання правничої допомоги від 14.05.2025, виданий на підставі вищевказаного договору.

Клопотання захисника судом задоволено, 19 та 20 травня 2025 року до підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» завантажено сканкопії письмових матеріалів у справі та відеозаписи з бодікамер поліцейських, реєстратора службового автомобіля поліції, дані адвоката Кравчуна Д.В. внесено до додаткових відомостей про учасника справи для доступу до електронної справи.

16.06.2025 на електронну адресу суду надійшло клопотання іншого захисника ОСОБА_1 адвоката Бакуменка С.В. про ознайомлення з матеріалами справи шляхом надсилання її сканкопії на електронну поштову адресу адвокатського бюро. Розгляд справи, що призначений на 11-00 год.16.06.2025, захисник просив відкласти з метою належної підготовки до її розгляду. До клопотання додано повноваження захисника: витяг з договору про надання правової допомоги № 14/05 від 22.05.2025, укладений між адвокатом Бакуменком С.В. та ОСОБА_1 , ордер на надання правничої допомоги від 14.05.2025, виданого на підставі вищевказаного договору.

Наведені вище обставини беззаперечно свідчать про обізнаність ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, про відкладення розгляду якої просив його захисник Бакуменко С.В.

При цьому, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про причини не сповістив, будь-яких клопотань не надав.

Стосовно участі в розгляді справи ОСОБА_1 , його захисників та оцінюючи клопотання адвоката Бакуменка С.В., суд зазначає наступне.

Як вбачається з положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч. 1 ст. 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП, під час розгляду даної категорії справ присутність особи та її захисника, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

В п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Адвокат Кравчун Д.В. в судове засідання не з`явився, клопотань про відкладення розгляду справи не заявив, захисник та ОСОБА_1 також не надали суду інформації про розірвання між ними договору про надання правничої допомоги від 19.04.2025.

Адвокат Бакуменко С.В. уклав договір із ОСОБА_1 про надання правової допомоги в справі про адміністративне правопорушення 22.05.2025.

При цьому, клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення засідання у зв`язку із цим адвокат Бакуменко С.В. сформував в системі «Електронний суд» лише 15.06.2025 (неділя), клопотання зареєстровано судом 16.06.2025, судове засідання призначено на 16.06.2025. Таким чином, захисник заявив клопотання у день, на який призначено судове засідання у справі, тоді як договір про надання правової допомоги із ним укладено 22.05.2025. Отже, адвокат Бакуменко С.В. мав в своєму розпорядженні достатньо часу для реалізації своїх прав, в тому числі й на ознайомлення з матеріалами справи, чого зроблено не було.

Водночас, суд звертає увагу, що право адвоката Кравчуна Д.В. на ознайомлення з матеріалами справи та відеозаписами в повному обсязі було забезпечено, документального підтвердження припинення договірних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 суду не надано.

Обов`язком учасників судового розгляду є добросовісне користування своїми процесуальними правами .

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність розглядається як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (Постанова Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17).

Таким чином, на переконання суду, дії сторони захисту містять ознаки зловживання процесуальними правами з метою затягування розгляду справи та створення штучних підстав для відкладення судового засідання.

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).

У зв`язку з викладеним, враховуючи встановлені законодавством строки розгляду справ про адміністративні правопорушення та положення ст. 268 КУпАП, суд відмовляє у задоволенні клопотання захисника Бакуменка С.В. про відкладення судового засідання та вважає можливим провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 та адвокатів Кравчуна Д.В., Бакуменка С.В., що не має наслідком порушення їх процесуальних прав, для добросовісної реалізації яких судом було створено всі належні умови.

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Порядок проходження огляду на стан сп`яніння врегульовано ст. 266 КУпАП, а також Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України № 1452/735 від 09.11.2015, та Порядком направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1103 від 17.12.2008.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, яке мало місце 18.04.2025 та полягало у відмові від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, підтверджується наступними доказами:

даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 839849 від 18.04.2024, згідно якого ОСОБА_1 вчинив правопорушення за вказаних вище обставин;

направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 18.04.2025;

актом огляду на стан алкогольного сп`яніння, згідно якого ОСОБА_1 від проходження огляду відмовився;

реєстраційною інформацією оператора 102 від 18.04.2025, згідно якої 18.04.2025 о 15-27 надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_2 відбулось зіткнення авто KIA 1BS6730 та скутера Сузукі, без держномеру. По прибуттю на місце вказана інформація підтвердилася, складено адміністративні протоколи за ст. 124, ч. 2 ст. 130 та адмінпостанови за ч. 2 ст. 126, ч. 4 ст. 126 КУпАП на учасників події ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ;

поясненнями ОСОБА_3 від 18.04.2025, згідно яких в цей день, близько 15-00 год. вона рухулася за кермом скутера Сузукі без номерного знака по вул. Соборній у м. Ізюм. Попереду неї рухався автомобіль сріблястого кольору на іноземній реєстрації, біля будинку № 39 водій автомобіля різко загальмував та вона, не дотримавшись безпечної дистанції, здійснила із ним зіткнення;

рапортом ПВРПП Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капрала поліції Віталія Конова від 18.04.2025, відповідно до якого він у складі групи під час патрулювання м. Ізюм виявив ДТП за участю SuzukiZZ під керуванням ОСОБА_3 та Kia Carnaval номерний знак НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_1 . На ОСОБА_3 складено протокол про адмінправопорушення за ст. 124 КУпАП, ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці події чи у медичному закладі, він відмовився. У зв`язку із чим на ОСОБА_1 складено адмінпротокол за ч. 2 ст. 130 КУпАП та відсторонено від керування;

копією постанови інспектора Ізюмського РУПГУНП в Харківській області капітана поліції Золотоверхого В.В. від 18.04.2025, згідно із якої ОСОБА_1 керував автомобілем «Kia Carnaval» номерний знак НОМЕР_1 по вул. Соборній у м. Ізюм, будучи позбавленим права керування транспортними засобами, вчинив таким чином адмінправопорушення, передбачене ч. 4 ст. 126 КУпАП;

відеозаписами з бодікамер поліцейських та відеореєстратора автомобіля патрульної поліції, на яких зафіксовано процес виявлення правопорушення, процедура огляду на стан алкогольного сп`яніння (відмови від огляду), роз`яснення ОСОБА_1 його прав, складання матеріалів про порушення водієм п. 2.5. ПДР.

Сторона захисту не скористалася правом з`явитись до суду та надати свої пояснення, докази та заперечення проти доказів, наданих представниками поліції.

Вищевказані докази суд визнає належними та допустимими, а процедуру огляду на стан сп`яніння та складання адміністративного матеріалу такою, що проведена у відповідності із встановленим порядком та із дотриманням вимог законодавства.

Згідно п. 2.5 Правил дорожнього руху України (далі ПДР), водій повинен на вимогу працівника поліції пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану алкогольного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин.

Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає доведеною вину ОСОБА_1 у вказаному вище правопорушенні та факт порушення ним 18.04.2025 року вимог п. 2.5 ПДР України.

Також, згідно із довідкою начальника САП Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції Руслана Спорника від 25.04.2025 та копії постанови Андрушівського районного суду Житомирської області від 28.11.2024, ОСОБА_1 притягався до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП із накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу та позбавлення права керування транспортними засобами.

На підставі викладеного, суд кваліфікує дії ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 130 КУпАП як відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння, вчинене повторно протягом року.

Зурахуванням ступеню вини, а також характеру вчиненого правопорушення, суд вважає, що ОСОБА_1 слід призначити стягнення у вигляді штрафу в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами у межах санкції ч. 2 ст. 130 КУпАП, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

Додаткове стягнення у виді оплатного вилучення транспортного засобу до ОСОБА_1 застосовано бути не може, оскільки згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення та довідки начальника САП Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції Руслана Спорника від 25.04.2025, автомобіль марки «Kia Carnaval» номерний знак НОМЕР_1 не зареєстрований в установленому законом порядку в органах МВС, за матеріалами справи власник не встановлений.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,6 грн., які підлягають стягненню з правопорушника.

На підставівищевикладеного, керуючись ст. 40-1, 130, 284 КУПАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 130 КУпАП, у виді штрафу на користь держави в розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 34 000 (тридцять чотири тисячі) гривень з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 3 (три) роки, без оплатного вилучення транспортного засобу.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 605,6 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення копії постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього буде застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду у десятиденний строк з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Харкова.

Постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку її оскарження.

Суддя Є.В. Невеніцин