ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1291/25 Справа № 214/2811/25 Суддя у 1-й інстанції - Сіденко С. І. Суддя у 2-й інстанції - Гришин Г. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Дніпровського апеляційного суду Гришин Г.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні за участю:

секретаря судового засідання Сербіної І.В.,

потерпілого ОСОБА_1 ,

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_2 ,

апеляційну скаргу потерпілого ОСОБА_1 на постанову Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 квітня 2025 року, якою стосовно

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Казахстан, громадянина України, який працює директором відділення ТОВ «Перший Дім», зареєстрований та проживає адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винуватим у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню 00 копійок; стягнуто на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір у розмір 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок, -

ВСТАНОВИВ:

Обставини, встановлені судом 1-ї інстанції:

Постановою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 квітня 2025 року судом встановлено, що 14.02.2025 року близько 11-35 год. ОСОБА_2 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , біля 3 під`їзду, погрожував пістолетом «Флобер» в присутності свідків, чим своїми діями порушив громадський порядок і спокій громадян, та вчинив дрібне хуліганство.

Доводи апеляційної скарги:

В апеляційній скарзі потерпілий ОСОБА_1 просить відповідно до пунктів 3 та 4 ч. 3 ст. 317 КАС України, скасувати постанову від 03.04.2025 року у справі №214/2811/25 Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в зв`язку з відсутністю повідомлення та виклику свідків та потерпілих у справі та розглядом справи без врахування прав та інтересів учасників справи.

В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального закону, оскільки ні потерпілого, ні свідків не було повідомлено про розгляд справи, чим порушено їх право на захист, не враховано їх інтереси та права у справі.

Наголошує, що в протоколі серії ВАД №442284 від 27.03.2025 року відсутні дані щодо трьох свідків та чотирьох потерпілих, що є порушенням поліцейськими ВП №4 вимог ст.ст. 269, 272 КУпАП та ст. ст. 55, 56, 65 КПК України, порушенням принципу верховенства права та принципів змагальності та рівності сторін, передбачених ст. 129 Конституції України, що є підставою для скасування постанови від 03.04.2025 року в даній справі. Не зазначено про завдану потерпілим шкоду.

Звертає увагу, що в протоколі серії ВАД №442284 від 27.03.2025 року та матеріалах справи відсутні повідомлення про виклик свідків та потерпілих до Відділення поліції № 4 для надання пояснень та підпису вказаного протоколу.

Крім того, в протоколі серії ВАД №442284 від 27.03.2025 року зазначені образливі висловлення написані поліцейським Відділення № 4.

Наполягає, що працівниками поліції було порушено порядок розгляду заяви від 14.02.2025 року про кримінальні правопорушення. В колективній заяві від 14.02.2025 року мешканця будинку зазначено саме про кримінальні правопорушення, вчинені ОСОБА_2 , в тому числі передбачених ст. 296 КК України.

Зазначає, що кримінальні правопорушення мають розглядатись в досудовому розслідуванні кримінального провадження, а не в адміністративному проваджені, про що постановлено оскаржене рішення суду першої інстанції. Таким чином, вважає, що поліцейськими відділення поліції № 4 в протоколі серії ВАД №442284 від 27.03.2025 року допущено порушення вимог статті 9 КАС України, статті 214 КПК України та порушенням принципу верховенства права та принципів змагальності та рівності сторін, передбачених статтею 129 Конституції України, що є підставою для скасування постанови від 03.04.2025 року в даній справі.

Позиції сторін в суді:

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_1 підтримав апеляційну скаргу.

ОСОБА_2 заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Висновки суду:

Заслухавши учасників судового засідання, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, вважаю наступне:

Згідно ст.294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

За приписами ст.3 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст.245 КУпАП).

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності, в якому (ч.1 ст.256 КУпАП) зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі яка між іншим повинна містить опис обставин, установлених під час розгляду справи.

Проте вважаю, що особою, яка склала відносно ОСОБА_2 протокол про адміністративне правопорушення, та в оскарженій постанові зазначених вимог закону додержано не було.

Системний аналіз вказаних норм закону вказує на те, що в ході провадження по справі про адміністративне правопорушення органом, уповноваженим на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинні бути встановлені ознаки конкретного правопорушення, які викладаються у протоколі про адміністративне правопорушення. А при розгляді справи (в даному випадку суддею місцевого суду) повинно бути встановлено чи було вчинено конкретне адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні. І опис обставин вчинення конкретного правопорушення повинно бути зазначено в постанові судді про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства. Диспозиція вказаної норми передбачає, що дрібним хуліганством визнаються нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

КУпАП не містить трактування поняття інших дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Проте, обов`язковою ознакою таких дій є їх суспільно-шкідливі наслідки - порушення громадського порядку і спокою громадян. Крім того, формулювання складу правопорушення вказує і на обов`язковий мотив дрібного хуліганства, порушення громадського порядку. Відповідно, відсутність вказівки на наявність хуліганського мотиву та таких наслідків дій особи не утворює складу дрібного хуліганства.

Схожі дії, які мають більш тяжкі наслідки, кваліфікуються за ст.296 КК України як хуліганство із різними кваліфікуючими ознаками. Тому, є логічним для розуміння ознак дрібного хуліганства співвідношення дій особи із кваліфікацією дій, як хуліганства, яке надається у кримінально-правовому аспекті, що зроблено у Постанові пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 р. Про судову практику у справах про хуліганство.

Так, Верховним Судом України зазначено, що слід мати на увазі, що суд може визнати особу винною у вчиненні лише тих дій і за тими кваліфікуючими ознаками, які зазначені в постанові про притягнення як обвинуваченого або в постанові прокурора про зміну обвинувачення в суді.

Відповідно, з огляду на справу, що розглядається, слід визнавати, що суддя може визнати особу винною у дрібному хуліганстві лише за ознаками, які були вказані у протоколі про адміністративне правопорушення.

Далі, Верховним Судом України зазначалось, що як хуліганство дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку

В протоколі про адміністративне правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, складеного 27.03.2025 р. відносно ОСОБА_2 , зазначено, що він 14.02.2025 року близько 11-35 год. знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , біля 3 під`їзду, погрожував пістолетом «Флобер» в присутності свідків, чим своїми діями порушив громадський порядок і спокій громадян, та вчинив дрібне хуліганство.

Аналогічні обставини вчинення ОСОБА_2 правопорушення зазначені і в оскарженій постанові судді суду 1-ї інстанції.

Проте, як у вказаному протоколі так і в постанові судді не зазначено, кому саме ОСОБА_2 погрожував пістолетом, який саме був мотив його дій, яким саме чином його діями було порушено громадський порядок і спокій громадян. При цьому вказаний опис обставин вчинення правопорушення не має вказівки і на те, спокій яких саме громадян було порушено діями ОСОБА_2 .

Тому приходжу до висновку, що викладені в оскарженій постанові судді та в протоколі про адміністративне правопорушення від 27.03.2025 р. обставини вчинення ОСОБА_2 правопорушення не містять вказівки на обов`язкові ознаки дрібного хуліганства, а саме мотиву дій особи, шо притягається до адміністративної відповідальності, зазначення обставин, які вказують на порушення громадського порядку конкретних громадян. А від так, слід вважати, що дії, описані в протоколі про адміністративне правопорушення, не містять обов`язкових ознак складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Відповідно до ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу правопорушення.

Згідно ст.294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

Підсумовуючи викладене, вважаю, що оскаржена постанова судді підлягає скасуванню, як така, що не відповідає вимогам закону, справа закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

З огляду на таке рішення розгляд інших доводів апеляційної скарги потерпілого є недоцільним. Тому апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 квітня 2025 року, якою притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, скасувати, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Г.А. Гришин