ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/4404/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" червня 2025 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Монін І.В., а участю секретаря судового засідання Грицюк К.О., особи, щодо якої розглядається протокол ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , представників потерпілої адвокатів Висіцької І.В., Мудровської К.Ю., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

встановив:

26 травня 2025 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення від 21 травня 2025 року серії ВАД № 630343, 21.05.2025 близько 18 год. 40 хв. за адресою: АДРЕСА_2 на дитячому майданчику ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного та фізичного характеру відносно своєї колишньої дружини ОСОБА_2 , а саме ображав словесно, штовхав, чим завдав психологічного та фізичного болю, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене за частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

У судові засідання, проведені 30.05.2025 та 10.06.2025 з`явились ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , її представники та свідки.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину у скоєнні зазначеного правопорушення не визнав та суду пояснив, що колишня дружина систематично висловлює йому докори, налаштовує проти нього дитину, постійно провокує на сварку. 21.05.2025 на дитячому майданчику вона його спровокувала, а саме почала словесно ображати та нанесла йому удар рукою по спині, на що він відповів ляпасом з метою припинення її неправомірних дій. ОСОБА_2 почала спеціально голосно кричати, щоб всі сприйняли це начебто він її НОМЕР_1 , після цього вона його штовхнула, та він впав через паркан.

ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що 21.05.2025, у день побачення з дитиною, колишній чоловік ОСОБА_1 запізнився та приїхав вже з поліцією. Поліція зафіксувала, що вона не створює перешкод у спілкуванні з дитиною, та вони попрямували на дитячий майданчик через дорогу. На дитячому майданчику він її вдарив та штовхнув, внаслідок чого вона впала на землю.

Свідок ОСОБА_4 суду пояснила, що 21.05.2025 вона з другом перебували на подвір`ї біля дитячого майданчика. Почула крик, повернувшись, побачила як чоловік замахувався на жінку, вона його відштовхнула, він впав через паркан, в цей час дитина почала кричати, прибігли дідусь із бабусею та забрали дитину.

Свідок ОСОБА_5 суду пояснив, що 21.05.2025 він купував каву біля дитячого майданчика. Почула крик, повернувшись, побачив як чоловік вдарив жінку, вона впала, потім жінка штовхнула чоловіка та він впав через паркан.

Суддя, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення осіб, встановив.

Відповідно до ст.ст.245, 280 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення має забезпечувати повне, всебічне й об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, що сприяє постановленню законного та обґрунтованого рішення, яке виключало б його двозначне тлумачення і сумніви щодо доведеності вини певної особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст.251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд з урахуванням вимог ст.252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона і відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

При цьому протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Зважаючи на викладене та враховуючи позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) щодо протоколу про адміністративне правопорушення, висловлену в рішенні по справі «Карелін проти Російської Федерації», суд приходить до висновку, що протокол не може бути доказом у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи (п.14 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»).

Фізичне насильство - форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру

Об`єктивна сторона ст. 173-2 КУпАП передбачає існування обов`язкової ознаки - можливість настання чи настання фізичної чи психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілому.

Як встановлено під час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 постійно виникають сварки через напружені відносини, а також з приводу спільного виховання малолітньої дитини.

Під час судового розгляду досліджено відеозаписи події, зроблені на власні боді-камери, які використовують ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , при спілкуванні один з одним. Зокрема, відповідно до відео файлу «Movi 1257», який знаходиться на флеш-носії, долученим до матеріалів потерпілою ОСОБА_2 , на 21 секунді вказаного відео файлу починається сварка між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . При цьому ініціатором вказаної сварки була саме ОСОБА_2 , яка спочатку почала висловлювати словесні докори, а потім нанесла удар по спині ОСОБА_1 , який у відповідь також наніс удар ОСОБА_2 .

Крім того, під час судового розгляду, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , мали за мету використати вказану справу для фіксації обставин їх суперечок щодо порядку та способу виховання їх спільної дитини ОСОБА_7 .

Суд наголошує, що під час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення суд не встановлює факти, які не стосуються факту адміністративного правопорушення, тим паче, належного чи неналежного виконання батьківських обов`язків.

Важливо розрізняти поняття «сварка», «конфлікт», «насильство».

Конфлікт особливий вид взаємодії, в основі якого лежать протилежні і несумісні цілі, інтереси, типи поведінки людей та соціальних груп, які супроводжуються негативними психологічними проявами; зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що призводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями.

Сварка - це, гостра суперечка, що супроводжується взаємними докорами, образами.

Враховуючи зміст протоколу про адміністративне правопорушення, пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , досліджені під час судового розгляду докази, зокрема відеозапис події, суд вважає, що між ними мала місце саме сварка, а не домашнє насильство, при цьому ініціатором вказної сварки була саме ОСОБА_2 .

Посадовою особою, що складає протокол, ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі. Суддя ж, розглянувши справу повинен переконатись у наявності чи відсутності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за конкретні дії.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

Забезпечення доведеності вини є складовою частиною однієї із засад судочинства відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 Конституції України.

Згідно зі ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, з наданих матеріалів суду та отриманих показань безпосередньо, встановлено, що дані, зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, не знайшли свого підтвердження.

Підсумовуючи наведене, справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП слід закрити.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 173-2, статтями 274, 283-285 КУпАП, суддя,

постановив:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 173-2 КУпАП закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Монін І.В.