Справа № 366/1321/25
Провадження № 3/366/962/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2025 с-ще Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Слободян Н.П.,

за участю потерпілої ОСОБА_1 ,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від відділення поліції № 1 (с-ща Іванків) Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

І. Суть правопорушення, визнана суддею доведеною

04.04.2025, приблизно о 15 год. 15 хв., в с-щі Іванків по вул. Заводська, поблизу будинку № 26 собака бійцівської породи «Стаф», яка належить ОСОБА_2 покусала безпородного пса, яка належить ОСОБА_1 , що спричинило заподіяння шкоди її майну. Таким чином, ОСОБА_2 порушив правила утримання собак та котів, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 154 КУпАП.

ІІ. Позиції осіб, які беруть участь у провадженні по справі.

Потерпіла ОСОБА_1 пояснила, що 04.04.2025 вона перебувала на подвір`ї свого господарства. Приблизно о 15 год. 15 хв. вона почула, що її собака скавчить. Потерпіла вибігла за вхідні двері свого господарства, де побачила свою собаку в крові, біля неї бігала собака бійцівської породи, біля якої перебував чоловік у формі, схожій на військову (потім вона дізналась, що цим чоловіком є ОСОБА_2 ) З ситуації, яка склалась потерпіла зрозуміла, що так собака покусала її собаку. ОСОБА_2 на місці події почав поводити себе агресивно. В подальшому потерпіла викликала поліцію та відвезла свого пса до ветеринара, який поставив діагноз.

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений шляхом надсилання судової повістки на зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення адресу місця проживання. Поштова кореспонденція двічі повернулась з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Разом з цим, судом додатково відправлялись судові повістки про виклик ОСОБА_2 у формі смс-повідомлення, які йому доставлені.

Суддею поставлено на обговорення питання про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_2 .

Потерпіла ОСОБА_1 просила розглянути справу за відсутності ОСОБА_3 , оскільки він у судове засідання повторно не з`явився, що на її переконання свідчить про спосіб реалізації ним своїх прав. Він міг самостійно з дня направлення протоколу до суду (з початку травня 2025) хоча б одного разу прийти до суду та висловити свою позицію.

Вислухавши потерпілу та вивчивши матеріали справи, суддя приходить до такого.

У відповідності до положень ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, крім іншого, зазначаються контактні відомості про особу, відносно якої він складається. Таке зазначення є необхідним для того, щоб орган, уповноважений розглядати справу про адміністративне правопорушення міг здійснити виклик особи для її участі при розгляді справи в порядку, визначеному ст. 277-2 КУпАП, тобто забезпечити можливість реалізації особою своїх прав. З положень цієї ж статті також випливає, що особа має право знайомитись з протоколом про адміністративне правопорушення, подавати пояснення і зауваження щодо його змісту, а також отримати його копію, в якій, крім іншого, зазначається компетентний орган, який в подальшому здійснюватиме розгляд справи по суті.

Тому, ознайомлення зі змістом протоколу про адміністративне правопорушення є правом особи, а надання його для ознайомлення обов`язком посадової особи, яка його складає.

Реалізація згаданого права та обов`язку є передумовою для подальшої реалізації особою, яка притягається до адміністративної відповідальності своїх прав при розгляді справи компетентним органом, у тому числі бути присутньою при розгляді справи, бути вислуханою, подати клопотання, ознайомитись з матеріалами справи тощо.

Таким чином, зазначення у протоколі про адміністративне правопорушення адреси місця проживання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на яку судом направлена судова повістка про виклик і яка повернулась з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», а також відсутність зауважень щодо змісту протоколу від такої особи свідчить про згоду зі змістом протоколу (у тому числі про контактні дані) та про обраний спосіб реалізації особою своїх прав, у тому числі права проінформувати своє місце перебування та бути проінформованою про розгляд справи, отримувати кореспонденція, пов`язану з розглядом справи та знати результати її розгляду.

Додатково, ОСОБА_2 направлені повістки про виклик до суду у формі смс-повідомлення на зазначений у протоколі про адміністративне правопорушення мобільний номер телефону, і які, згідно з матеріалами справи, йому доставлені.

Суддя враховує, що ОСОБА_2 не надавав згоду на направлення йому такої повістки шляхом подання відповідної заяви, проте, законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим. Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи (Висновки, наведені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 482/9/17 (адміністративне провадження №К/9901/38702/18).

Тому, судом вжито всіх можливих множинних способів виклику до суду особи, яка притягається до адміністративної відповідальності з метою реалізації останньою своїх прав.

Разом з цим суддя враховує, що ОСОБА_2 знає про існування відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення. В протоколі відсутні його підписи, при цьому в ньому наявні відмітки про відмову від підписання протоколу, які відповідно до ч. 3 ст. 256 КУпАП вносяться особою, яка його складає і внесення таких записів не вимагає присутності свідків чи інших осіб або є обов`язкової окремої фіксації такого винесення іншим способам.

Відтак, відсутність підписів особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у протоколі про адміністративне правопорушення свідчить лише про відмову від його підписання, а не про необізнаність його існування.

За таких обставин в сукупності, суддя приходить до висновку, що ОСОБА_2 не був позбавлений можливості цікавитись, на якому етапі розгляду перебуває справа відносно нього, а також результатами такого розгляду.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19).

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо нього, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

Також, у справі «Каракуця проти України» у своєму рішенні ЄСПЛ зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

До аналогічних висновків прийшов Другий апеляційний адміністративний суд у своїй постанові від 06.06.2023 у справі № 953/375/23.

Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП участь особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 154 КУпАП не є обов`язковою.

З огляду на викладене, неприбуття у судове засідання для розгляду справи ОСОБА_2 , який ознайомлений про наявність складеного відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та який про дату, час і місце судового засідання повідомлявся вчасно та належним чином, суддя розцінює як спосіб реалізації ним своїх прав, а тому, розгляд справи слід провести без його участі.

ІІІ. Показання свідків

23.05.2025 постановою судді задоволено клопотання потерпілої ОСОБА_1 про виклик і допит у судовому засіданні у якості свідків працівника поліції, який складав протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Допитаний в якості свідка ОСОБА_4 показав суду (з урахуванням поставлених йому питань потерпілою), що він складав протокол про адміністративне правопорушення та попередньо збирав докази по цій справі. Безпосередньо самої події він не бачив. Під час збору доказів він спілкувався з ОСОБА_2 , який не заперечував про те, що собаку ОСОБА_1 покусав її пес. У ОСОБА_2 , як він дізнався, документів на пса не було, він його взяв «з рук» та утримує. Також свідок пояснив, що відносно ОСОБА_2 неодноразово від місцевих жителів с-ща Іванків раніше надходили скарги на неналежне утримання цієї собаки.

Допитана в якості свідка ОСОБА_5 пояснила, що самої пригоди вона не бачила. 04.04.2025 до неї зателефонувала потерпіла ОСОБА_1 , яка є її матір`ю та сказала, що її собаку покусала собака бійцівської породи. Самого ОСОБА_2 вона знає, з її слів він характеризується негативно, постійно порушує правила утримання собак, на нього постійно скаржаться люди. На зауваження він не реагує.

ІV. Оцінка судді

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення має бути з`ясовано, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення у справі.

Відповідальність за ч. 3 ст. 154 КУпАП настає у разі вчинення дій, передбачених цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

У свою чергу, відповідальність за ч. 1 цієї статті настає у разі утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Згідно з ч. 1 ст. 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 ЦК України річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки.

За ч. 1 ст. 180 ЦК України тварини є особливим об`єктом цивільних прав. На них поширюється правовий режим речі, крім випадків, встановлених законом.

Таким чином, аналіз наведених норм ЦК України дає підстави для висновку, що тварини є майном громадян, тому у разі спричинення шкоди тварині, такі дії підпадають під визначення «спричинення заподіяння шкоди майну людини», що охоплюється диспозицією ч. 3 ст. 154 ЦК України.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення з наявними в ній доказами, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення складений правильно, відомості, які у ньому відображені відповідають фактичним обставинам справи, правопорушення кваліфіковано вірно, а наявні в матеріалах справи докази є належними, допустимими і достатніми у своїй сукупності, та доводять, що в діях ОСОБА_2 є подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, а саме порушення правил утримання собак, яке полягало у вигулюванні собаки без намордника, чим спричинено шкоду майну людини.

Його провина у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 709871 від 30.04.2025;

- рапортом оперативного чергового ВП № 1 Вишгородського РУП від 04.04.2025;

- показаннями потерпілої ОСОБА_1 у судовому засіданні та її письмовими поясненнями від 04.04.2025;

- показаннями свідка ОСОБА_5 у судовому засіданні та її письмовими поясненнями від 04.04.2025;

- показаннями свідка ОСОБА_4 у судовому засіданні;

- довідкою ветеринарного лікаря ФОП « ОСОБА_6 » від 04.04.2025.

Із матеріалів справи не встановлено обставин, які б виключали його адміністративну відповідальність.

Суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, які пом`якшують чи обтяжують відповідальність, суддею не встановлено.

Санкція ч. 3 ст. 154 КУпАП передбачає накладення штрафу на громадян від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварин і на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварин.

Поряд з цим, суддя позбавлена можливості застосувати конфіскацію до собаки породи «стаф», якого вигулював ОСОБА_2 , оскільки за загальним положеннями ст. 29 КУпАП конфіскації підлягають речі, які є у приватній власності порушника. При цьому, в матеріалах справи відсутні документи, які б свідчили про наявність у ОСОБА_2 права власності на згаданого пса. Поряд з цим, працівник поліції пояснив, що документів у ОСОБА_2 немає, той придбав собаку «з рук».

З огляду на встановлені обставини справи, а також на вид і міру адміністративного стягнення, яке застосовується за вчинення адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 154 КУпАП, суддя приходить до висновку про застосування до ОСОБА_2 адміністративного стягнення у виді штрафу за санкцією цієї статті КУпАП.

Саме такий вид адміністративного стягнення на переконання судді буде достатнім та необхідним для виконання завдань КУпАП, зокрема він забезпечить запобігання вчинення правопорушником нових правопорушень, її виховання у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків та відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст. 23, 24, 33, 40-1, 130, 283-285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

ОСОБА_2 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн. (одна тисяча сімсот гривень)

(реквізити для оплати штрафу отримувач: ГУК у Київ. обл./м.Київ/21081300, банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.), , рахунок отримувача UA0010001, код класифікації доходів 21081300, призначення платежу: адміністративні штрафи у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, № протоколу про адміністративне правопорушення).

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 605, 60 грн. (шістсот п`ять гривень 60 копійок)

реквізити для оплати - отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106 , код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106.

У відповідності до ч. 1 ст. 307, ч.ч. 1, 2 ст. 308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому копії цієї постанови, а в разі її оскарження не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. Документ, що підтверджує сплату штрафу, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення зазначеного строку має бути надісланий до Іванківського районного суду Київської області.

У разі несплати правопорушником штрафу у зазначений строк, ця постанова буде направлена для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, його роботи або за місцезнаходженням його майна, де з правопорушника буде стягнуто подвійний розмір штрафу та витрати на облік правопорушення, розмір яких визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена особами, визначеними ч. 2 ст. 294 КУпАП до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Іванківський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня вручення копії постанови.

Строк пред`явлення до виконання цієї постанови становить три місяці.

Суддя Н.П. Слободян