справа № 619/3349/25
провадження № 3/619/1422/25
Постанова

Іменем України

17 червня 2025 року,

суддя Дергачівського районного суду Харківської області Нечипоренко І.М. розглянула у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, уродженця с. Рясне, Золочівського району, Харківської області, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП,

установила:

27.05.2025 ОСОБА_1 , перебуваючи під адміністративним наглядом, порушив п. 2 постанови Дергачівського районного суду Харківської області від 23.04.2025, а саме, не з`явився на реєстрацію до Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області.

Крім того, ОСОБА_1 перебуваючи під адміністративним наглядом порушив п. 1 постанови Дергачівського районного суду Харківської області від 23.04.2025, а саме, був відсутній за місцем мешкання з 22 год 04.06.2025 по 06 год 05.06.2025.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, причину неявки суду не повідомив, про місце, дату та час розгляду справи повідомлявся за номером телефона, про що свідчить довідка про доставку SMS у додаток «Viber». Водночас, матеріали справи містять заяву, у якій просить здійснити розгляд справи за його відсутності, свою вину визнає в повному обсязі.

Крім того, ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення та відповідно розгляд справи у суді, про що маються відповідні відомості у протоколі.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 41 рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи, що відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності хоч і є обов`язковою, однак судом вичерпані заходи щодо повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вважає можливим проводити судовий розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень доказана в повному обсязі та підтверджується: протоколами про адміністративне правопорушення серії ВАД № 697508, № 697509 від 05.06.2025, підписаними особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; довідкою про звільнення серії ХАР № 032001 виданої на ім`я ОСОБА_1 ; довідкою про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ; копіями постанови Дергачівського районного суду Харківської області від 23.04.2025 про встановлення адміністративного нагляду та від 11.04.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 187 КУпАП; заявою ОСОБА_1 , у якій він просить надати дозвіл на зміну місця проживання; рапортами; поясненням ОСОБА_1 , у якому він зазначає, що 27.05.2025 до ВП №2 на реєстрацію не з`явився, чим порушив встановлення до нього обмеження, свою вину визнає в повній мірі; поясненням ОСОБА_2 ; поясненням ОСОБА_1 , у яких він зазначає, що під час перевірки з 22 год 04.06.2025 по 06 год 05.06.2025 за місцем мешкання не перебував, перебуваючи за іншою адресою у своїх знайомих де і ночував, так як був в стані алкогольного сп`яніння та самостійно не зміг дістатися до житла.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 187 КУпАП, тобто порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, вчинена повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Як передбачено ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Пунктом 6 розділу ІІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України передбачено, що у разі об`єднання судових справ (матеріалів кримінального провадження) в одну їй присвоюється єдиний унікальний номер тієї з об`єднаних справ (матеріалів), яка надійшла до суду першою. Відповідно до постанови (ухвали) суду вноситься інформація в АСДС під номером об`єднаної справи (матеріалів кримінального провадження) та відмітки про об`єднання справ (матеріалів кримінального провадження) із зазначенням номера нової судової справи (матеріалів кримінального провадження).

Враховуючи, що до суду надійшли справи щодо декількох адміністративних правопорушень (№ 619/3349/25, № 619/3350/25), вчинених однією особою, які розглядаються одночасно одним суддею та з метою всебічного та повного з`ясування усіх обставин справи, вони підлягають об`єднанню в одне провадження, з присвоєнням об`єднаній справі єдиного унікального номеру «619/3349/25».

Згідно зі ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно ст. 34, 35 КУпАП, обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддею не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, загальні основи накладення адміністративних стягнень, вимоги ч. 2 ст. 36 КУпАП, суддя дійшла висновку про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у межах санкції ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Частиною другою статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн.

Керуючись ст. ст. 36, 40-1, 283, 284 КУпАП, суддя

постановила:

Об`єднати в одне провадження адміністративну справу стосовно ОСОБА_1 за фактом вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП (справа № 619/3349/25, провадження 3/619/1422/25) з адміністративною справою щодо ОСОБА_1 за фактом вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП (справа № 619/3350/55, провадження 3/619/1423/25).

Об`єднаній справі присвоїти єдиний унікальний номер «619/3349/25».

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за ч. 2 ст. 187 КУпАП у виді штрафу у розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255,00 грн (двісті п`ятдесят п`ять гривень).

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

На підставі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у сумі 605,60 грн (шістсот п`ять гривень 60 копійок).

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Суддя І. М. Нечипоренко