Провадження № 33/4808/368/25
Категорія ст. 485 МК України
Головуючий у 1 інстанції Деркач Н. І.
Суддя-доповідач Повзло
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 року м. Івано-Франківськ

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Івано-Франківського апеляційного суду Повзло В.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адвоката Булавинця М.М., представника митниці Тирського В.В.,

розглянувши апеляційну скаргу адвоката Булавинця Миколи Миколайовича в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 07 квітня 2025 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , розлученого, на його утриманні перебуває двоє неповнолітніх дітей, інваліда ІІІ групи, фізичну особу-підприємця

визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в роз мірі 50 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 356 718 (триста п`ятдесят шість тисяч сімсот вісімнадцять) гривень 77 (сімдесят сім) копійок, стягнуто судовий збір,

ВСТАНОВИВ:

Суддя суду першої інстанції встановив з протоколу, що 11 червня 2024 року о 14:57:26 до митного поста «Калуш» Івано-Франківської митниці декларантом ФОП ОСОБА_1 було подано митну декларацію типу ІМ40ДЕ №24UA97U2 для здійснення митного контролю та оформлення товару, одержувачем якого є ОСОБА_2 , паспорт НОМЕР_1 від 31 березня 2021 року виданий органом 7318, проживає АДРЕСА_2 .

Разом з електронною митною декларацією до митного контролю подано товаросупровідні документи, а саме: договір купівлі/продажу (KAUFERTRAG) без номера від 03 червня 2024 року; експортну декларацію 24PL402010E0636221 від 06 червня 2024 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 та інші товаросупровідні документи.

Відповідно до поданих товаросупровідних документів та даних заявлених у графі 31 митної декларації типу ІМ40ДЕ №24UA97U2 встановлено, що на адресу громадянина ОСОБА_2 у митному режимі «імпорт» переміщується товар «вантажний сідловий тягач марки «MAN», модель «TGS» призначений для перевезення напівпричепів по дорогах загального користування, бувший у використанні, номер шассі- НОМЕР_3 , оснащений дизельним двигуном об`ємом-10520см.куб., потужністю-285 KW, номер двигуна-немає даних, колісна формула 6*2, календарний рік виготовлення 2011, модельний рік виготовлення 2011, загальна кількість місць включаючи водія-2, торгівельна марка - «MAN». Виробник «MAN». Країна виробництва-DE». У графі №33 декларації заявлений код товару згідно УКТ ЗЕД, 0 (ставка акцизного податку не нараховується). Відповідно до ч. 2 ст. 266 МК України перед подачею митної декларації декларант має право з дозволу митного органу здійснювати фізичний огляд товарів з метою перевірки їх відповідності опису (відомостям), зазначеному у товаросупровідних документах, брати проби та зразки товарів. 11 червня 2024 року декларантом ОСОБА_1 було здійснено фізичний огляд та заявлено митному органу для здійснення митного оформлення товар «вантажний сідловий тягач марки «MAN», модель «TGS» призначений для перевезення напівпричепів по дорогах загального користування, бувший у використанні, номер шассі- НОМЕР_3 , оснащений дизельним двигуном об`ємом-10520см.куб., потужністю-285 KW, номер двигуна-немає даних, колісна формула 6*2, календарний рік виготовлення 2011, модельний рік виготовлення 2011, загальна кількість місць включаючи водія-2, торгівельна марка - «MAN». Виробник «MAN». Країна виробництва-DE». (Акт про проведення фізичного огляду товарів та інших предметів від 11 червня 2024 року).

У графі «Форми митного контролю» АСУР було згенеровано митну процедуру 210-1 «Проведення митного огляду транспортного засобу» та 911-1 «Здійснення фото-та/або відео фіксації виконання митних формальностей». Можливе заниження митної вартості транспортного засобу. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості транспортного засобу, у тому числі характеристик товару, які впливають на визначення митної вартості». Відповідно до ч. 4 ст. 337 МК України контроль із застосуванням системи управління ризиками це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи. Згідно із абзацом 1 3 частини третьої ст. 363 МК України автоматизована система управління ризиками ( далі АСУР), що застосовується митними органами, є складовою єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів. АСУР функціонує на центральному рівні та передбачає застосування випадкового відбору. АСУР забезпечує визначення обсягу та форм митного контролю товарів, транспортних засобів комерційного призначення незалежно від того, якому митному органу подано митну декларацію (інший документ, що може використовуватися замість митної декларації відповідно до цього Кодексу), для здійснення митних формальностей. Абзацом 4 частини третьої ст. 363 МК України передбачено, що у разі якщо посадовою особою митного органу за результатами застосування СУР прийнято рішення про необхідність проведення певної митної формальності щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, інформація про прийняття такого рішення невідкладно вноситься такою посадовою особою до АСУР. Пунктом 13 розділу I «Загальні положення» Порядку, зокрема, визначено, що контроль із застосуванням СУР, що здійснюється відповідно до статті 337 МК України, може бути автоматизованим, неавтоматизованим та комбінованим. Під час здійснення контролю із застосуванням СУР використовуються інструменти, зазначені у пункті 11 цього розділу. Автоматизований контроль із застосуванням СУР здійснюється із використанням інформаційних технологій, у тому числі АСУР. Неавтоматизований контроль із застосуванням СУР здійснюється у випадках, коли оцінка ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів не може бути здійснена автоматизовано. Комбінований контроль із застосуванням СУР полягає у поєднанні автоматизованого та неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР. Відповідно до п.1 розділу VII Порядку за результатами аналізу та оцінки ризиків у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України АСУР (шляхом здійснення автоматизованого контролю із застосуванням СУР) та/або посадові особи митних органів на підставі результатів застосування СУР (шляхом здійснення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР) обирають форми та обсяги митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 11 розділу I цього Порядку інструментів з управління ризиками (далі - Перелік митних формальностей). Під час застосування АСМО або іншої інформаційної системи ЄАІС для митного контролю та/або митного оформлення товарів, транспортних засобів Перелік митних формальностей формується за допомогою інформаційних технологій, за результатами автоматизованого контролю із застосуванням СУР, а також доповнюється/змінюється за результатами проведення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до документальних профілів ризику, орієнтувань, переліків індикаторів ризику, методичних рекомендацій, у тому числі за результатами аналізу поданих для митного контролю документів (їх копій), відомостей, результатів застосування технічних засобів митного контролю, а також на підставі вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та/або митного оформлення товарів, транспортних засобів. Перелік індикаторів ризику розроблений відповідно до п.1 розділу IV Порядку та доведений для використання посадовими особами митниці листом Держмитслужби від 16 червня 2020 року №24/24-03/7/54. Під час проведення в зоні митного поста «Калуш» Івано-Франківської митниці Державної митної служби України (Івано-Франківська обл., Калуський район, с. Пійло, вул. Львівська 90) митного огляду товару було встановлено, що заявлений для митного оформлення товар являє собою «вантажний транспортний засіб «MAN», модель «TGS» призначений для перевезення напівпричепів по дорогах загального користування, бувший у використанні, номер шасі - НОМЕР_3 , оснащений дизельним двигуном об`ємом-10520 см.куб., потужністю-285 KW, номер двигуна-немає даних, колісна формула 6*2, календарний рік виготовлення 2011, модельний рік виготовлення 2011, загальна кількість місць включаючи водія-2, торгівельна марка - «MAN». Виробник «MAN». Країна виробництва-DE». (Акт митного огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №24UA97U2 від 11 червня 2024 року).

Під час здійснення митного контролю 11 червня 2024 року митним постом «Калуш», Івано-Франківської митниці до відділу класифікації товарів управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Івано-Франківської митниці скеровувався запит з метою перевірки правильності класифікації товару.

Відповідно до рішення відділу класифікації товару від 21 червня 2024 року №24UA4-КТ визначено, що заявлений у митній декларації вказаний товар необхідно класифікувати як товар «вантажний автомобіль марки «MAN», модель «TGS 18400», номер шасі НОМЕР_3 , бувший у користуванні, календарний рік виготовлення 2011, модельний рік виготовлення 2011, оснащений дизельним двигуном об`ємом 10520 см.куб., потужністю 285 kW, номер двигуна немає даних, повна маса транспортного засобу 19100 кг, кількість осей 2, кількість коліс 6, кількість місць для сидіння, включаючи місце водія - 2. Тип транспортного засобу відповідно графи J.1 свідоцтва про реєстрацію «CAM» автомобіль вантажний».

Вказаний товар необхідно класифікувати за кодом товару згідно УКТЗЕД (ставка акцизного податку становить 1,3 EUR за 1 см3).

Відповідно до службової записки управлінням контролю та адміністрування митних платежів Івано-Франківської митниці від 24 червня 2024 року, №15-02/15-02/1952 встановлено різницю між заявленою сумою митних платежів та розрахунковою, з врахуванням рішення відділу класифікації товару від 21 червня 2024 року № 24UA4-КТ прийнятим по МД 24UA97U2, яка становить 713437,54 гривень (акцизний податок 594531,28 грн., ПДВ 118906,26 грн.).

Частиною 1 статті 257 Митного кодексу України передбачено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Частиною 3 статті 257 Митного кодексу України визначено, що митна декларація та інші документи, подання яких митним органам передбачено Митним кодексу України оформлені на паперовому носії та у вигляді електронних документів, мають однакову юридичну силу.

Відповідно до пункту 3.2 Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №651, зареєстрованого в Міністерстві фінансів України 14 серпня 2012 року за №1372/21684 (із змінами), відомості, заявлені у митній декларації декларантом або уповноваженою ним особою, є відомостями, необхідними для митних цілей.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 4 частини 1 статті 266 Митного кодексу України декларант зобов`язаний:- здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого Митним кодексом України; - надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; - у випадках, визначених Митним кодексом України та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу Х Митного кодексу України.

Згідно з частиною 8 статті 264 Митного кодексу України з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Для з`ясування обставин здійсненого декларування товару за митною декларацією типу ІМ40ДЕ №24UA97U2 та складання протоколу про порушення митних правил Івано-Франківською митницею 24 червня 2024 року листом №7.21-1/20-01/10/2264, в управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил викликався декларант ОСОБА_1 10 липня 2024 року декларант ОСОБА_1 з`явився до Івано-Франківської митниці, від дачі будь яких письмових пояснень відмовився.

Крім того на Івано-Франківську митницю для з`ясування обставин купівлі, ввезення та митного оформлення товару «вантажний сідловий тягач марки «MAN», модель «TGS», номер шассі- НОМЕР_3 » викликався перевізник- ОСОБА_3 (лист Івано-Франківської митниці від 02 липня 2024 року листом №7.21-3/20-01/10/2405).

В поясненні від 10 липня 2024 року повідомив, що товар «вантажний сідловий тягач марки «MAN», модель «TGS», номер шасі - НОМЕР_3 » він ввіз на митну територію України згідно доручення від отримувача ОСОБА_2 . В поясненні від 12 червня 2024 року одержувач товару «вантажний сідловий тягач марки «MAN», модель «TGS», номер шасі - НОМЕР_3 », ОСОБА_2 вказав, що пошуком вище вказаного товару займався його товариш. Більше інформації по вказаному факту не надав.

02 серпня 2024 року листом Івано-Франківської митниці №7.21-3/20-01/10/2874 повторно викликався в управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил декларант ОСОБА_1 , який станом на 07 серпня 2024 року не з`явився.

Таким чином декларант ФОП ОСОБА_1 при формуванні та подачі ним електронної митної декларації 11 червня 2024 року типу ІМ40ДЕ №24UA97U2 з метою зменшення розміру сплати митних платежів заявив у вказаній митній декларації неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно УКТ ЗЕД, у тому числі самого коду товару згідно УКТ ЗЕД, та щодо його опису в графі 31, що призвело до зменшення розміру сплати митних платежів на загальну суму 713437,54 грн. (акцизний податок 594 531,28 грн., ПДВ 118 906,26 грн.), чим вчинив порушення митних правил, передбачене статтею 485 Митного кодексу України, так як ним вчинено дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів і зменшення їх розміру на суму 713 437,54 грн.

В апеляційній скарзі адвокат Булавинець М.М. просить постанову судді суду першої інстанції скасувати та прийняти нову якою закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_4 .

Захисник вважає, що судом при прийнятті постанови допущено порушення норм матеріального та процесуального права та не надано жодної оцінки наявним в матеріалах справи доказам, поясненням ОСОБА_1 та його захисника, неповно з`ясовано обставин, що мають значення для справи, судом визнано встановленими обставини, які недоведені та не підтверджені належними та допустимими доказами, а висновки, викладені у постанові, не відповідають фактичним обставинам справи.

Зокрема вказує, що ОСОБА_1 було позбавлено можливості реалізувати свої права, які визначені МК України та КУпАП, що є грубим порушенням процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, оскільки протокол було складено за відсутності ОСОБА_1 , а також в матеріалах справи не має повідомлення про розгляд справи 07 серпня 2024 року.

Зазначає, що оскільки протокол складено з грубим порушенням вимог МК України і КУпАП за відсутності ОСОБА_1 у зв`язку із неповідомленням його про дату складання протоколу, він не може використовуватись у даній справі в якості належного та допустимого доказу вини ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил.

Наголошує, що для притягнення до відповідальності, згідно статті 485 МК України, необхідно доведення факту заявлення в митній декларації, в даному випадку неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості та наявність прямого умислу, а сам по собі факт невірного зазначення коду товару згідно з УКТЗЕД не становить склад правопорушення згідно з статтею 485 Митного кодексу України.

Звертає увагу, що суд першої інстанції з невідомих причин проігнорував та не надав жодної оцінки письмовим доказав, згідно яким опис товару брокером ОСОБА_1 було здійснено вірно, що підтверджується Актом митного огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 11 червня 2024 року та доданими до нього фотографіями (т.1 а.с. 15-16 та 155-166), відповідно до якого (п. 8.3.1. та п. 8.3.2.) опис товару, тобто графа 31 митної декларації № 24UA97U2, заповнено правильно.

Вказує, що копія листа-відповіді ТОВ «АВАНТІ ГРУП» від 13 червня 2024 року (т.1 а.с. 18-19), не може слугувати доказом підтвердження вини, оскільки в ньому вказано, що товариство не є офіційним представником МАН в Україні і не може надати запитуваної митницею інформації.

Також вважає, що суд невірно прийняв, як доказ рішення щодо класифікації товару 24UA4- КТ від 21 червня 2024 року (т.1 а.с. 17), оскільки рішення не містить підпису особи, що його прийняла.

Звертає увагу, що судом першої інстанції в оскаржуваній постанові безпідставно не взято до уваги та не надано жодної оцінки наявним в матеріалах справи документам, які достовірно та належним чином підтверджують правильність класифікації вантажного сідельного тягача марки «MAN» за кодом УКТ ЗЕД , а саме:

- експертна довідка від 05 червня 2024 року № 13/06 (т.1 а.с. 13), де чітко вказано, що предметом експертної оцінки є саме сідельний тягач марки «MAN TGS»;

- експертна довідка № В-328 від 18 червня 2024 року видана експертом Івано-Франківської ТПП згідно ст. 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» (знаходиться серед переліку додатків до заяви про закриття провадження т.1 а.с. 111- 122), де вказано, що тип транспортного засобу вантажний, підтип сідельний тягач;

- митна декларація країни відправлення № 24PL402010Е0636221 (т.1 а.с. 14, 177 та 259), в якій органом країни Європейського союзу визначено код класифікації товару як 40990000, що повністю співпадає з кодом УКТ ЗЕД , за яким сідельний тягач класифіковано у митній декларації (т.1 а.с. 10), що подана ОСОБА_1

- інформація від уповноваженого офіційного представника MAN в Україні про технічні характеристики сідельного тягача марки «MAN» за він кодом WMA06SZZ9BM578009 (т.1 а.с. 45-46 та 129-130 та 250), де серед інших характеристик від виробника вказано, що цей транспортний засіб є магістральним сідельним тягачем;

- Сертифікат відповідності від 10 червня 2024 року (т.1 а.с. 172-174), який видано згідно Постанови КМУ від 22 грудня 2010 р. № 1166 «Про єдині вимоги до конструкції та технічного стану колісних транспортних засобів, що експлуатуються» і Наказу Мінінфраструктури від 17 серпня 2012 року № 521, в якому в рядку «Позначення КТЗ за типом кузова» вказано «ВС» - колісний засіб для буксирування напівпричепів (трактор або сідельний тягач), що в повній мірі відповідає вимогам підпункту 1.3. пункту 1 Розділу III «Позначання КТЗ за типом кузова (надбудови) чи за призначенням КЛАСИФІКАЦІЯ, визначення типу, варіанта, версії, коди УКТЗЕД колісних транспортних засобів та обладнання» Додатку 1 до Порядку затвердження конструкції транспортних засобів, їх частин та обладнання, що затверджений Наказом Мінінфраструктури від 17 серпня 2012 року № 521.

- відповідь Адамполіс на адвокатський запит (т.1 а.с. 124-128 та 247-249), де серед інших характеристик від виробника вказано, що цей транспортний засіб є тягачем для напівпричепів; - пояснення ОСОБА_2 (т.1 а.с. 60), де останній вказав, що пошуком сідельного тягача займався ОСОБА_3 , а після перетину кордону він не бачив ні фотографій, ні самого сідельного тягача;

- попередня митна декларація від 05 червня 2024 року (т.1 а.с. 9), згідно якої сідельний тягач було ввезено на митну територію України;

- договір купівлі-продажу та техпаспорт на сідельний тягач з перекладом (т.1 а.с. 76- 81).

Вказує, що суд не надав оцінку нормативно-правовому регулюванню спірних правовідносин та не з`ясував які ж саме положення нормативно-правових актів було порушено.

Також наголошує, що при здійсненні митного оформлення товарів, що ввозяться на митну територію України, митні платежі підлягають сплаті саме власником цих товарів. Отже, митний брокер не може мати прямого чи непрямого умислу щодо зменшення митних платежів, позаяк він є представником декларанта та не діє самостійно. Результат митного оформлення не має для митного брокера жодних правових наслідків. Митний брокер не сплачує до бюджету жодних митних платежів, а тому він не може бути зацікавленим в зменшенні їх розміру. В протоколі про порушення митних правил ОСОБА_1 не інкримінується мета ухилення від сплати митних платежів власником автомобіля чи їх спільні дії спрямовані на ухилення.

А тому за відсутності обґрунтованих доказів, які свідчать саме про умисел декларанта на заниження митних платежів (шляхом використання пільги) сам факт подання до митного оформлення транспортного засобу не є достатньою підставою для кваліфікації дій ОСОБА_1 як порушення митних правил відповідно до статті 485 МК України.

Під час апеляційного розгляду:

- особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та адвокат Булавинець М.М., підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити;

- представник Івано-Франківської митниці Тирський В.В. заперечив доводи апеляційної скарги адвоката Булавинця М.М. та просив постанову суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши доводи сторін, перевіривши матеріали справи, мотиви і доводи апеляційної скарги, вважаю, що її необхідно задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

При цьому, вважаю за необхідне наголосити на тому, що згідно практики Європейського суду з прав людини(далі - ЄСПЛ), повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду («Пономарьов проти України»).

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, крім іншого є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За приписами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розгляд справи відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

Посадовою особою, що складає протокол, ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі. Суддя ж, розглянувши справу повинен переконатись у наявності чи відсутності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за конкретні дії.

Згідно з правовими нормами ч. 1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.

Положеннями ч. 6 ст. 257 Митного кодексу України визначено, що умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з п. 5 ч. 8 ст. 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, зокрема, відомості про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів.

Частиною 1 ст. 458 МК України передбачено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Статтею 485 МК України встановлена відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, а саме передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він включає в себе об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

Об`єктивна сторона цього правопорушення характеризується дією, тобто активною поведінкою (вчинком) особи, в якій виражена зовні її воля і, що спрямована на застосування особою під час декларування товарів саме таких ставок митних платежів, які справляються з товарів, що переміщуються через митну територію України, та звільняють від сплати митних платежів або зменшують їх розмір, а також дії, спрямовані на порушення встановленого законодавством України порядку використання товарів у цілях, стосовно яких надано пільги щодо сплати податків і зборів, обманні маніпуляції з податковими пільгами. Суб`єктивна сторона характеризується умисною або необережною (самовпевненість чи недбалість) формами вини. Ставлення винного до наслідків у вигляді недоборів митних платежів, за відсутності ознак злочину, може характеризуватися непрямим умислом або необережністю. Для кваліфікації дій за ст. 485 МКУ не мають значення мотив і мета їх учинення, а також те, чи настали шкідливі наслідки.

Підставою для складання протоколу про порушення митних правил є наявність усіх елементів складу. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідно до вимог ст. 489 МК України при розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії десять знаків) (ст. 67 Митного кодексу України).

Ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ст. 68 Митного кодексу України).

Згідно з положеннями частин 1-5 статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко- технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

З огляду на зазначене, слідує, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка додає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №810/2823/17.

Процедуру ведення УКТ ЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428 (далі - Постанова № 428).

Згідно з положеннями пунктів 2, 3 Постанови № 428 передбачено, що УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Митний тариф України встановлюється Законом України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 № 2697-ІХ (далі Закон № 2697-ІХ), згідно зі статтею 1 якого Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Як додаток до Закону № 2697-ІХ визначені Основні правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, яким передбачено, що класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи сечовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або 3(b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Відповідно до положень п. 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відтак, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

Критеріями розмежування товарних позицій за УКТЗЕД є не тільки матеріал, з якого виготовлений товар, а й функції, що їх виконує товар, спосіб виробництва, зовнішній вигляд тощо.

Отже, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та функціонального призначення.

Аналіз чинного законодавства дозволяє дійти висновку про те, що склад правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, передбачає, з-поміж іншого, те що особа, яка його вчинила, діяла умисно, тобто усвідомлено, цілеспрямовано чинила так, щоб уникнути від сплати митних платежів (у тому числі й сплати їх у меншому розмірі).

Особа яка вчиняє відповідні дії повинна усвідомлювати протиправний характер своїх дій, передбачати настання від таких дій суспільно-шкідливих наслідків у формі неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також бажати їх настання.

Статтею 10 КУпАП встановлено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків

Отже, зовнішній прояв (винного, протиправного) діяння (передбаченого статтею 485 МК України) обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносин (встановлений законом порядок сплати податків та зборів).

Вважаю, що суд першої інстанції прийшов до неправильного висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 11 червня 2024 року о 14:57:26 до митного поста «Калуш» Івано-Франківської митниці декларантом ФОП ОСОБА_1 було подано митну декларацію типу ІМ40ДЕ №24UA97U2 для здійснення митного контролю та оформлення товару, одержувачем якого є ОСОБА_2 , паспорт НОМЕР_1 від 31 березня 2021 року виданий органом 7318, проживає АДРЕСА_2 .

Разом з електронною митною декларацією до митного контролю подано товаросупровідні документи, а саме: договір купівлі/продажу (KAUFERTRAG) без номера від 03 червня 2024 року; експортну декларацію 24PL402010E0636221 від 06 червня 2024 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 та інші товаросупровідні документи.

Відповідно до поданих товаросупровідних документів та даних заявлених у графі 31 митної декларації типу ІМ40ДЕ №24UA97U2 встановлено, що на адресу громадянина ОСОБА_2 у митному режимі «імпорт» переміщується товар «вантажний сідловий тягач марки «MAN», модель «TGS» призначений для перевезення напівпричепів по дорогах загального користування, бувший у використанні, номер шассі- НОМЕР_3 , оснащений дизельним двигуном об`ємом-10520см.куб., потужністю-285 KW, номер двигуна-немає даних, колісна формула 6*2, календарний рік виготовлення 2011, модельний рік виготовлення 2011, загальна кількість місць включаючи водія-2, торгівельна марка - «MAN». Виробник «MAN». Країна виробництва-DE». У графі №33 декларації заявлений код товару згідно УКТ ЗЕД, 0 (ставка акцизного податку не нараховується).

У графі «Форми митного контролю» АСУР було згенеровано митну процедуру 210-1 «Проведення митного огляду транспортного засобу» та 911-1 «Здійснення фото-та/або відео фіксації виконання митних формальностей». Можливе заниження митної вартості транспортного засобу. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості транспортного засобу, у тому числі характеристик товару, які впливають на визначення митної вартості».

Під час здійснення митного контролю 11 червня 2024 року митним постом «Калуш», Івано-Франківської митниці до відділу класифікації товарів управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Івано-Франківської митниці скеровувався запит з метою перевірки правильності класифікації товару.

Відповідно до рішення відділу класифікації товару від 21 червня 2024 року №24UA4-КТ визначено, що заявлений у митній декларації вказаний товар необхідно класифікувати як товар «вантажний автомобіль марки «MAN», модель «TGS 18400», номер шасі НОМЕР_3 , бувший у користуванні, календарний рік виготовлення 2011, модельний рік виготовлення 2011, оснащений дизельним двигуном об`ємом 10520 см.куб., потужністю 285 kW, номер двигуна немає даних, повна маса транспортного засобу 19100 кг, кількість осей 2, кількість коліс 6, кількість місць для сидіння, включаючи місце водія - 2. Тип транспортного засобу відповідно графи J.1 свідоцтва про реєстрацію «CAM» автомобіль вантажний».

Вказаний, за твердженням митного органу, товар необхідно класифікувати за кодом товару згідно УКТЗЕД (ставка акцизного податку становить 1,3 EUR за 1 см3).

Відповідно до службової записки управлінням контролю та адміністрування митних платежів Івано-Франківської митниці від 24 червня 2024 року, №15-02/15-02/1952 встановлено різницю між заявленою сумою митних платежів та розрахунковою, з врахуванням рішення відділу класифікації товару від 21 червня 2024 року № 24UA4-КТ прийнятим по МД 24UA97U2, яка становить 713437,54 гривень (акцизний податок 594531,28 грн., ПДВ 118906,26 грн.).

Таким чином, за переконанням посадової особи митного органу, декларант ФОП ОСОБА_1 при формуванні та подачі ним електронної митної декларації 11 червня 2024 року типу ІМ40ДЕ №24UA97U2 з метою зменшення розміру сплати митних платежів заявив у вказаній митній декларації неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно УКТ ЗЕД, у тому числі самого коду товару згідно УКТ ЗЕД, та щодо його опису в графі 31, що призвело до зменшення розміру сплати митних платежів на загальну суму 713437,54 грн. (акцизний податок 594 531,28 грн., ПДВ 118 906,26 грн.), чим вчинив порушення митних правил, передбачене статтею 485 Митного кодексу України, так як ним вчинено дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів і зменшення їх розміру на суму 713 437,54 грн.

Проаналізувавши наведені матеріали справи, надані сторонами пояснення та долучені під час апеляційного розгляду додаткові документи доходжу до висновку, що матеріалами провадження не доведено умислу ОСОБА_1 та вчинення мотиву дій з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів.

Суд апеляційної інстанції зауважує про те, що відповідно до постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року (т. 2 а.с. 211- 213) залишено без змін рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2025 року(т. 2 а.с. 101-107), яким позов ОСОБА_2 задоволено повністю, визнано протиправним та скасовано рішення щодо класифікації товару №24UA4-КТ від 21 червня 2024 року та карту відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуск товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA206060/2024/000106 від 07 серпня 2024 року.

Крім того, як вбачається з митної декларації від 15 травня 2025 року (т. 2 а.с. 228) вантажний сідловий тягач марки «MAN», модель «TGS» призначений для перевезення напівпричепів по дорогах загального користування, бувший у використанні, номер шассі- НОМЕР_3 , оснащений дизельним двигуном об`ємом-10520см.куб., потужністю-285 KW, номер двигуна-немає даних, колісна формула 6*2, календарний рік виготовлення 2011, модельний рік виготовлення 2011, загальна кількість місць включаючи водія-2, торгівельна марка - «MAN». Виробник «MAN». Країна виробництва-DE» у графі №33 декларації заявлений код товару згідно УКТ ЗЕД був розмитнений Львівською митницею саме за кодом 0.

У зв`язку з наведеним приходжу до висновку, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 умислу на вчинення порушення митних правил.

Так, наявність прямого умислу характеризується тим, що винний чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, предметів і речовин через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України з порушенням встановленого порядку, чи вивезти з України.

Надання митницею фотографій транспортних засобів не можуть свідчити про наявність прямого умислу на зазначення ОСОБА_1 неправдивих відомостей, оскільки ОСОБА_1 не був обізнананий про обставини ввезення транспортного засобу, його зовнішній вигляд на час перетину державного кордону.

Факт розмитнення за кодом свідчить про відсутні кваліфікуючої ознаки в діях ОСОБА_1 , а саме «з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів».

Наведені обставини в сукупності свідчать про відсутність мотиву у ОСОБА_1 на вчинення відповідного адміністративного правопорушення, оскільки в ході розгляду справи взагалі не встановлено, що останній усвідомлював, що подані митному органу документи, що містять неправдиві або неправильні відомості щодо класифікації товару.

Отже, висновок суду першої інстанції про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення за ст. 485 МК України є помилковим.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Особу може бути визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, в тому числі у сфері митного оформлення і контролю, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто, за наявності усіх необхідних елементів об`єктивних та суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення у сукупності.

Враховуючи наведені вище обставини, приходжу до висновку, що митним органом не надано достатніх доказів, які б беззаперечно вказували на те, що ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на зменшення розміру митних платежів, шляхом неправильного зазначення коду товару.

Викладене у своїй сукупності свідчить про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, а також правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 527 МК України у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: 1) про проведення додаткової перевірки; 2) про накладення адміністративного стягнення; 3) про закриття провадження у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки, під час апеляційного розгляду справи не знайшло підтвердження наявність в діях ОСОБА_1 вини у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 485 Митного кодексу України, справа про притягнення його до адміністративної відповідальності підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 527-531 Митного кодексу України, ст. 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Булавинця Миколи Миколайовича в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 07 квітня 2025 року щодо ОСОБА_1 за ст. 485 Митного Кодексу України скасувати, провадження по справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Повзло