МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" червня 2025 р. Справа № 370/397/25

Суддя Макарівського районного суду Київської області Білоцька Л.В., розглянувши клопотання адвоката Чеботарьової Юлії Володимирівни у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 130, ч. 5 ст. 126 КУпАП,

в с т а н о в и в:

У провадженні Макарівського районного суду Київської області знаходяться матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 130, ч. 5 ст. 126 КУпАП.

04.06.2025 року від адвоката Чеботарьової Ю.В. надійшло клопотання про залучення до участі у справі прокурора.

В обґрунтування клопотання про зупинення провадження у справі вказала, що з метою неупередженого, повного, всебічного розгляду справи, а також забезпечення неухильного дотримання положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., ратифікованої Україною 17.07.1997 р., а також враховуючи практику Європейського суду з прав людини, зокрема справу "Бантиш та інші проти України" щодо забезпечення безсторонності суду під час проваджень у справах про адміністративні правопорушення, необхідно залучити прокурора до участі у даній справі. 06.10.2022 року Європейський суд з прав людини із використанням своїх правових висновків, наданих ним раніше у справах, зокрема, справі "Михайлова проти України", прийняв рішення у справі "Бантиш та інші проти України" (заява №13063/18), яким встановив порушення Україною п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в частині незабезпечення неупередженості суду у зв`язку із відсутністю сторони обвинувачення (прокурора) в провадженні у справі про адміністративне правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП. Згідно з останньою правовою позицією, що відображена у рішенні ЄСПЛ від 06.02.2025 у справі Гайдашевський проти України зазначено, що ЄСПЛ визнав порушення ст. 6, оскільки здійснюючи пошук доказів за власною ініціативою та засуджуючи заявника на їх підставі, апеляційний суд створив враження плутанини між ролями прокурора та судді. Розглянувши скаргу заявника, ЄСПЛ вказав, що суд, який мав юрисдикцію розглядати як питання права, так і питання факту, провів слухання, але не викликав прокурора. Як наслідок, ніхто не підтримав обвинувачення проти заявника в судовому засіданні.

Вирішуючи заявлене клопотання суддя керується наступним.

Згідно КУпАП прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян (ч. 5 ст. 7 КУпАП).

Відповідно до ст. 250 КУпАП прокурор, заступник прокурора, здійснюючи нагляд за додержанням і правильним застосуванням законів при провадженні в справах про адміністративне правопорушення має право: порушувати провадження в справі про адміністративне правопорушення; знайомитися з матеріалами справи; перевіряти законність дій органів (посадових осіб) при провадженні в справі; брати участь у розгляді справи; заявляти клопотання; давати висновки з питань, що виникають під час розгляду справи; перевіряти правильність застосування відповідними органами (посадовими особами) заходів впливу за адміністративні правопорушення; вносити подання, оскаржувати постанову і рішення по скарзі в справі про адміністративне правопорушення, а також вчиняти інші передбачені законом дії.

При провадженні у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 1724- 1729,172-92 цього Кодексу, участь прокурора у розгляді справи судом є обов`язковою.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначений вичерпний перелік справ про адміністративні правопорушення, участь прокурора у розгляді яких є обов`язковою, і справи за ст. 130 КУпАП до цього переліку не входять (ч. 2 ст. 250 КУпАП).

Разом з ти, згідно практики ЄСПЛ у разі проведення усного судового розгляду справи за будь-яким обвинуваченням, яке у розумінні Конвенції вважається «кримінальним», за участю сторони захисту присутність сторони обвинувачення є, «як правило, необхідною для усунення обґрунтованих сумнівів, які можуть виникнути щодо безсторонності суду» (рішення у справах: «Михайлова проти України» від 06 березня 2018 року, заява № 10644/08, § 65; «Карєлін проти росії» від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08, § 76).

За практикою ЄСПЛ провадження у справі про адміністративне правопорушення за статтею 130 КУпАП, з огляду на суворість передбачених санкцією цієї статті стягнень у виді штрафу і позбавлення права керування транспортними засобами, їх каральну і профілактичну мету, у розумінні Конвенції вважається «кримінальним» (рішення у справах: «Езтюрк проти Німеччини» (Ozturk v. Germany) від 21 лютого 1984 року, заява № 8544/79; «Шмауцер проти Австрії» (Schmautzer v.Austria) від 23 жовтня 1995 року, заява №15523/89;«Маліга проти Франції» (Malige v. France) від 23 вересня 1998 року, заява № 27812/95; «Гурепка проти України» від 6 вересня 2005 року, заява № 61406/00).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 06.10.2022 по справі «Бантиш та інші проти України» (заява № 13063/18) констатував порушення п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободу зв`язку з небезсторонністю суду з огляду на відсутність сторони обвинувачення під час розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності заст. 130 КУпАП.

Згідно з правовою позицією, що відображена у рішенні ЄСПЛ від 06.02.2025 у справі Гайдашевський проти України зазначено, що ЄСПЛ визнав порушення ст. 6, оскільки здійснюючи пошук доказів за власною ініціативою та засуджуючи заявника на їх підставі, апеляційний суд створив враження плутанини між ролями прокурора та судді. Розглянувши скаргу заявника, ЄСПЛ вказав, що суд, який мав юрисдикцію розглядати як питання права, так і питання факту, провів слухання, але не викликав прокурора. Як наслідок, ніхто не підтримав обвинувачення проти заявника в судовому засіданні.

Пунктом першим статті 6 Конвенції кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди України при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Враховуючи викладене, вважаю, що прокурор, з метою забезпечення гарантії і принципів законності щодо особи, яка притягається до відповідальності, має бути залучений до участі в справі.

Крім того, ОСОБА_1 просив розгляд справи проводити в режимі відеоконференції.

Згідно з вимогами ст. 11 ЗУ "Про судоустрій та статус суддів" учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому процесуальним законом.

Враховуючи викладене, суддя вважає за можливе дане клопотання задовольнити, та відкласти розгляд справи.

Керуючись вимогами ст. ст. 268, 283, 284 КУпАП, суддя, -

постановив:

Клопотання адвоката Чеботарьової Юлії Володимирівни про залучення до участі у справі прокурора - задовольнити.

Залучити до участі в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 130, ч. 5 ст. 126 КУпАП прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури.

Постанову направити для відома прокурору.

Клопотання ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задовольнити.

Розгляд справи проводити за участю ОСОБА_1 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів через систему відеоконференцзв`язку.

Розгляд справи відкласти до 16 год. 30 хв. 25.06.2025 року.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Білоцька