Справа № 643/4777/25
Провадження № 3-зв/643/4/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2025 суддя Салтівського районного суду міста Харкова Власенко М. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_1 адвоката Стрижака Сергія Васильовича про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова Сугачової Олени Олегівни у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 126 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Салтівського районного суду міста Харкова перебуває справа № 643/4777/25 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 126 КУпАП, яка відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.03.2025 розподілена судді Сугачовій О. О.

10.06.2025 року захисник ОСОБА_1 адвокат Стрижак С. В. надіслав на електронну пошту суду заяву про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова Сугачової О. О.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищевказану заяву про відвід судді передано в провадження судді Власенка М. В.

В обґрунтування заяви захисник зазначив, що суддею Салтівського районного суду міста Харкова Сугачовою О. О. відмовлено у задоволенні всіх клопотань захисника, поданих у межах цієї справи, а саме відмовлено у задоволенні клопотань про зупинення провадження у справі, об`єднання справ, повернення адміністративного матеріалу на доопрацювання. Указані обставини викликають у захисника сумнів у неупередженості та безсторонності судді у цій справі, оскільки такі дії суду, на думку захисника, перешкоджають належному та справедливому розгляду справи.

У судове засідання учасники справи не з`явились, про день, час та місце судового засідання повідомлені своєчасно та належним чином шляхом направлення судової повістки про виклик до суду до електронного кабінету захисника у системі «Електронний суд».

Крім цього, у рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення № 643/4777/25 відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 126 КУпАП та клопотання про відвід судді Сугачової О. О., встановив таке.

Відповідно статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а згідно статті 129 Основного Закону суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Аналогічне положення міститься і у частині 1 статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», згідно якого кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Кодекс України про адміністративні правопорушення, положеннями якого регламентується порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення, не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді та відповідно не визначає порядку розгляду заяви про відвід. Проте діючі Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України мають відповідні статті про відвід судді, а тому, при розгляді вказаної заяви про відвід, слід застосувати аналогію закону.

Відповідно до вимог статті 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно пункту 1 статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про безсторонність суду.

Відтак, розгляд заяви про відвід судді в межах справи про адміністративне правопорушення є можливим та таким, що направлений на захист прав особи щодо розгляду його справи безстороннім судом.

Норми чинного КУпАП не регулюють порядок вирішення питання про відвід судді, але з метою додержання принципу законності виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі кримінального процесуального права при вирішенні цього питання, а саме статтями 75, 81 КПК України.

Надаючи оцінку доводам заяви, суд звертає увагу, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який з-поміж іншого обґрунтує будь-яке висунуте проти нього кримінальне обвинувачення.

Вичерпний перелік обставин, які виключають участь судді у кримінальному провадженні, встановлений ст. 75 КПК України.

Частиною першою статті 75 КПК України визначено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії, Пуллар проти Сполученого Королівства, Білуха проти України, наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

У рішеннях по справах Ветштайн проти Швейцарії та Ферантелі та Сантанжело проти Італії Європейським судом з прав людини висловлювалась позиція, згідно якої при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Дослідивши доводи заявника про відвід судді у справі, суд доходить висновку, що наведені у заяві підстави відводу, не вказують на наявність обставин, які можуть викликати сумніви щодо неупередженості та об`єктивності судді Сугачової О. О. при розгляді цієї справи. Ухвалення судом рішень про відмову у задоволенні клопотань захисника жодним чином не свідчать про особисту неприязність судді Сугачової О. О. до ОСОБА_1 та/або до його захисника, як і не свідчать про упередженість судді.

У висновку № 3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій.

Інші доводи захисника зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями судді під час розгляду цієї справи, що не може бути підставою для задоволення заяви про відвід судді.

За таких обставин, суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки заявником не надано належних та допустимих доказів, які свідчать про упередженість судді Сугачової О. О.

Керуючись ст. 19, 55 Конституції України, ст. 221, 252, 256, 268, 284 КУпАП, ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_1 адвоката Стрижака Сергія Васильовича про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова Сугачової Олени Олегівни у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 126 КУпАП відмовити.

Постанова оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Михайло ВЛАСЕНКО