Справа №366/78/25
Провадження №3/366/258/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року селище Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Гончарук О.П., за участю секретаря Іванової І.С., прокурора Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури Левченка Р.М., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисник Харитончук Є.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Рудня-Димерська Вишгородського району Київської області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працює КНП Поліської селищної ради «Поліської центральної лікарні Вишгородського району Київської області», до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою та другою статті 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

9 січня 2025 року до Іванківського районного суду Київської області надійшли матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (справа №366/78/25, провадження №3/366/258/25, головуючий суддя Гончарук О.П.).

Крім того, того ж дня до Іванківського районного суду Київської області надійшли матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (справа №366/79/25, провадження №3/366/259/25, справа №366/80/25, провадження №3/366/260/25, справа №366/81/25, провадження №3/366/261/25, справа №366/82/25, провадження №3/366/262/25, справа №366/83/25, провадження №3/366/263/25, справа №366/84/25, провадження №3/366/264/25, справа №366/85/25, провадження №3/366/265/25, справа №366/87/25, провадження №3/366/266/25, справа №366/88/25, провадження №3/366/267/25 головуючий суддя Гончарук О.П.).

Постановою Іванківського районного суду Київської області від 20.02.2025р. Справи про адміністративне правопорушення №366/79/25, провадження №3/366/259/25, справа №366/80/25, провадження №3/366/260/25, справа №366/81/25, провадження №3/366/261/25, справа №366/82/25, провадження №3/366/262/25, справа №366/83/25, провадження №3/366/263/25, справа №366/84/25, провадження №3/366/264/25, справа №366/85/25, провадження №3/366/265/25, справа №366/87/25, провадження №3/366/266/25, справа №366/88/25, провадження №3/366/267/25 головуючий суддя Гончарук О.П. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення нею адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КупАП, об`єднати в одне провадження зі справою №366/78/25 (провадження №3/366/258/25) про притягнення ОСОБА_1 за вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7 КупАП. Присвоєно об`єднаній справі №366/78/25, провадження №3/366/258/25.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3335 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН ПСР «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.1, 2 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» не повідомивши безпосереднього керівника директора КНП ПСР «Поліська центральна лікарня» ОСОБА_2 про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник перед підписанням службової записки про встановлення собі особисто надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за квітень 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника. роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3336 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН ПСР «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.3 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» підписавши службову записку про встановлення надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за квітень 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника, роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3337 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН ПСР «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.1, 2 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» не повідомивши безпосереднього керівника директора КНП ПСР «Поліська центральна лікарня» ОСОБА_2 про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник перед підписанням службової записки про встановлення собі особисто надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за травень 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника, роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3338 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН РЕС «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.3 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» підписавши службову записку про встановлення надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за травень 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника, роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3339 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН ПСР «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.1, 2 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» не повідомивши безпосереднього керівника директора КНП ПСР «Поліська центральна лікарня» ОСОБА_2 про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник перед підписанням службової записки про встановлення собі особисто надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за червня 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника. роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3340 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН ПСР «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.3 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» підписавши службову записку про встановлення надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за червень 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника, роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3341 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН ПСР «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.1, 2 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» не повідомивши безпосереднього керівника директора КНП ПСР «Поліська центральна лікарня» ОСОБА_2 про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник перед підписанням службової записки про встановлення собі особисто надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за липень 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника, роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3342 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН ПСР «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.3 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» підписавши службову записку про встановлення надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за липень 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника, роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3343 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН ПСР «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.1, 2 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» не повідомивши безпосереднього керівника директора КНП ПСР «Поліська центральна лікарня» ОСОБА_2 про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник перед підписанням службової записки про встановлення собі особисто надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за серпень 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника, роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення №3344 від 07.01.2025 року складеного старшим оперуповноваженим в ОВС управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Троян О.В. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера КПН ПСР «Поліська центральна лікарня», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, згідно п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» порушила вимоги п.3 ч.1 ст. Закону України «Про запобігання корупції» підписавши службову записку про встановлення надбавки, у розмірі 50% посадового окладу за серпень 2023 року у зв`язку із великим навантаженням на одного працівника, роботу з дебіторами та кредиторами, подання звітності, обліку основних засобів, ведення персоніфікованих даних, подання інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 з`явилася, пам`ятка з ст. 268 КпАП України, роз`яснена, що підтверджується власноручним написом, свою вину не визнала, підтримала письмове клопотання свого адвоката та просила закрити провадження у справі про адміністративні правопорушення передбачені ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Харитончук Є.В. також наполягла на закритті провадження по справі відносно ОСОБА_1 на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, на підставі викладених у клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУПАП за відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Левченко Р.М. зазначив, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративних правопорушень передбачених ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, просив суд притягнути ОСОБА_1 до відповідальності та накласти стягнення в межах санкції ч.1, ч.2 ст. 172-7. КУпАП.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції України та законів України, не посягати на права та свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 КУпАП наводить визначення поняття адміністративного правопорушення, а саме: це є «протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність».

За приписами КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі: презумпції невинуватості (ст. 62 Конституції України). Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння правопорушення.

Статтею 251 КпАП передбачено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Диспозиція ч.1 ст. 172-7 КУпАП передбачає неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Диспозиція ч.2 ст.172-7 КУпАП передбачає вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до тексту протоколів, абз. 10 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до ст. 28 Закону, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадках перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів; вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Зазначена норма закону за своїм змістом є бланкетною та відсилає для повного визначення його ознак до інших норм.

Так, зокрема у ст. 1 Закону надано визначення терміну приватний інтерес та реальний конфлікт інтересів.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Аналогічне визначення цього терміну викладено у ч. 2 примітки до ст. 172-7 КУпАП.

По своїй суті реальний конфлікт інтересів є юридичним синонімом поняття «зловживання службовими повноваженнями та пов`язаними з цим можливостями».

Суб`єктивна сторона правопорушення, склад якого наведений в статті 172-7 КУпАП, характеризується прямим умислом, тобто суб`єкт усвідомлює, що він не повідомляє про наявність у нього реального конфлікту інтересів, або усвідомлюючи це вчиняє дії чи приймаєрішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Отже, обов`язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, суд має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути обов`язково відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, яке пов`язане з корупцією та, відповідно, в постанові суду.

При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

Суд з метою правильного застосування положень ЗУ «Про запобігання корупції», що стосується конфлікту інтересів та положень ст. 172-7 КУпАП, ретельного з`ясування їх суті, зобов`язаний визначити точний зміст поняття «конфлікт інтересів» в кожному конкретному випадку.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

Згідно словнику іноземних слів слово «конфлікт» латинського походження (confliktus зіткнення ) означає зіткнення протилежних інтересів, поглядів, спір, що погрожує ускладненням.

Зміст цього питання визначають такі дві обов`язкові ознаки:

1) конфлікт інтересів це суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями;

2) наявність конфлікту інтересів може негативно вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи невчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Як вбачається з наведеного поняття "конфлікт інтересів", особистий (приватний) інтерес може носити як майновий, так і немайновий характер.

Майновий інтерес інтерес щодо збереження або збільшення обсягу, якості нерухомого та рухомого майна особи чи близьких їй осіб.

Немайновий інтерес інтерес, спрямований на задоволення особистих фізичних (біологічних), духовних, моральних, культурних, соціальних чи інших нематеріальних потреб.

Суд зазначає, що не будь-яка суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями створює конфлікт інтересів, оскільки приватний інтерес особи та її службові чи представницькі повноваження можуть не суперечити один одному.

Як зазначено у Рекомендаціях Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийняті Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді: дискреційні повноваження - це повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за таких обставин.

Тобто, дискреційні повноваження це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Ознаки дискреційних повноважень, які, зокрема:

-дають змогу на власний розсуд оцінювати певний юридичний факт, а також обирати одну з декількох можливих форм реагування на нього;

-надають можливість на власний розсуд обирати міру публічно-правового впливу щодо фізичних та юридичних осіб, його вид, розмір, спосіб реалізації;

-дають змогу особі обрати форму реалізації своїх повноважень;

-наділяють особу правом повністю або частково визначати порядок здійснення юридично значущих дій, у тому числі строк та послідовність їх здійснення.

Суперечність полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Отже, особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймаючи те чи інше рішення (вчиняючи ту чи іншу дію) по суті стоїть перед вибором задоволення публічного інтересу (на користь держави, територіальної громади) або приватного інтересу (власних інтересів, інтересів близьких осіб).

Крім того, суди мають також з`ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв`язку між діяннями і виконанням службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Згідно положень КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, що інкримінуються особі.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Відповідно до вимог статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

В судовому засіданні встановлено, що наказом директора КНП ПСР «Поліська центральна лікарня» від 08.05.2014 року №54 ОСОБА_1 прийнято на посаду головного бухгалтера в порядку переведення 3 Поліського районного центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді.

Рішенням Поліської селищної ради від 08.10.2021 року №784-19-VIII було затверджено Статут Комунального некомерційного підприємства «Поліська центральна лікарня» (далі по тексту Статут).

П.5.1 Статуту передбачено, що лікарня є самостійним господарюючим суб`єктом із статусом комунального некомерційного підприємства та наділена усіма правами юридичної особи з дня її держаної реєстрації. Підприємтсво с одержувачем бюджетних коштів в межах затверджених бюджетних асигнувань.

Відповідно до п.7 Статуту Лікарня зобов`язана, в тому числі:

створювати належні умови для високопродуктивної праці, забезпечувати додержания законодавства про працю, соціальне страхування, правил та норм охорони праці, техніки безпеки (п.7.3.5)

здійснювати заходи з удосконалення оплати праці працівників з метою їх матеріального стимулювання, як у результатах особистої праці, так і у загальних підсумках діяльності лікарні. забезпечувати своєчасні розрахунки з працівниками підприємства (п.7.3.7).

П.8.6 Статуту передбачено, що з метою забезпечення своєї господарської діяльності лікарня наймає працівників, які мають відповідну професійну підготовку та кваліфікацію, що відповідають вимогам чинного законодавства.

Крім того, відповідно до п.9.4.10 Статуту Головний лікар (директор) Лікарні приймає рішення про прийняття на роботу, звільнення з роботи працівників лікарні, а також інші передбачені законодавством про правю рішення в сфері трудових відносин.

П.10.6 Статуту визначено, що умови праці працівників Лікарні визначаються відповідно до чинного законодавства.

01.04.2019 року між Комунальним некомерційним підприємством Поліської районної ради «Поліська ЦРЛ» та профспілковим комітетом первинної профспілкової організації КНП ПРР «Поліська ЦРЛ» Профспілки працівників охорони здоров`я України» було укладено колективний договір.

Додатком 10 до Колективного договору визначено Положення про преміювання працівників (далі по тексту Положення).

Відповідно до п.8 Положення розмір премії визначається у відсотковому співвідношенні до посадового окладу за фактично відпрацьований час або у конкретному розмірі у вигляді фіксованої суми відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи та виплачується за рахунок економії фонду оплати праці.

П. 9 передбачено, що роботодавець визначає розмір премії:

своїм заступникам, керівникам структурних підрозділів (відділень, кабінетів, лабораторій тощо) Закладу;

працівникам фінансово-економічної та виробничо-господарської діяльності.

Керівники відділень, лабораторій, кабінетів та інших структурних підрозділів за погодження з профгрупою (за наявності) визначають розмір премій працівникам відповідних підрозділів і подають на затвердження роботодавцю.

Відповідно до п.13 Положення підставою для нарахування премії є дані бухгалтерської статистичної звітності та аналіз виконаних показників діяльності.

Відповідно до п.12 Посадової інструкції №46 Головного бухгалтера Централізованої бухгалтерії КНП Поліської селищної ради «Поліська центральна лікарня» головний бухгалтер організовує роботу з підготовки пропозицій для головного лікаря КНП ПСР «ПЦЛ» щодо визначення прав працівників на підписання первинних та зведених облікових документів, порушує клопотання перед керівником щодо вибору оптимальної структури бухгалтерської служби та чисельності її працівників, підвищення професійного рівня бухгалтерів забезпечення їх довідковими матеріалами, підвищення матеріального становища у вигляді заохочувальних виплат (премій, доплат та надбавок) всіх працівників централізованої бухгалтерії без виключення, подання пропозицій та заяв на розгляд керівника, щодо встановлення головному бухгалтеру доплат, надбавок та інших заохочувальних виплат передбачених Законодавством України.

Відповідно до п.4.1.5 розділу 4 (Оплата праці) Колективного договору КНІ ПСР «Поліська центральна лікарня» на 2019-2024 рік встановлено наступні надбавки, зокрема за високі досягнення у праці, виконання особливо важкої роботи (на строк її виконання); складність і напруженість у роботі 50% посадового окладу, з посиланням на (п.4.4. Наказу Міністерства охорони здоров`я України від 05.10.2005 року №№ 308/519).

Згідно з п.4.4. Наказу Міністерства охорони здоров`я України від 05.10.2005 року №№ 308/519 надбавки за високі досягнення у праці, виконання особливо важливої роботи, складність, напруженість у роботі, парацівникам можуть установлюватись надбавки в розмірі до 50 відсотків посадового окладу (тарифної ставки):

за високі досягнення у праці;

за виконання особливо важливої роботи (на строк 11 виконання);

за складність, напруженість у роботі.

Граничний розмір зазначених надбавок для одного працівника не повинен перевищувати 50 відсотків посадового окладу.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , як головний бухгалтер КНП «Поліська центральна лікарня» наділена повноваженнями стосовно внесення подання головному лікарю (директору) КНП ПСР «Поліська центральна лікарня» про преміювання, в тому числі головного бухгалтера.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону №1700-VII особи, зазначені у пунктах 1 і 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Реальний конфлікт інтересів, відповідно до абз. 13 ч. 1 ст. 1 Закону №1700-?П, це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до абз. 12 ч. 1 ст. 1 Закону №1700-VII, приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» зазначено, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Суд зазначає, що у протоколах про адміністративні правопорушення, пов`язаних з корупцією від 07.01.2025р., що складені відносно ОСОБА_1 не відображено встановлення наявності сукупності юридичних фактів, за наявності яких виникає реальний конфлікт інтересів, а саме: у чому полягав реальний інтерес ОСОБА_1 , на задоволення якого вона діяла (корисливий або інший особистий інтерес, який спрямований на задоволення особистих фізичних (біологічних), духовних, моральних, культурних, соціальних чи інших нематеріальних потреб); у чому полягала суперечність між реальним інтересом ОСОБА_1 та її службовими повноваженнями та що така суперечність вплинула та яким чином, на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Отже, такі протоколи не можуть бути визнані достатніми та беззаперечними доказами наявності в діях останньої складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Матеріали справ не містять будь-яких даних, які б з достовірністю свідчили про мету, з якою діяла ОСОБА_1 , наявність реального конфлікту інтересів, а саме про наявність суперечностей між інтересом ОСОБА_1 та її повноваженнями як головного бухгалтера КНП ПСР «Поліська центральна лікарня».

Інші додані до протоколів докази поза розумним сумнівом також не доводять вчинення дій ОСОБА_1 , зазначених у протоколах від 07.01.2025р., в умовах реального конфлікту інтересів.

Отже, реальний конфлікт інтересів між приватним інтересом та службовими повноваженнями ОСОБА_1 за вказаних обставин відсутній.

Вказане свідчить про відсутність корисливого, а тим більше прямого умислу у діях ОСОБА_1 на вчинення інкримінованих їй адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, за викладених обставин.

Інкриміновані ОСОБА_1 дії носять формальний характер, не є суспільно шкідливими.

Суд також зазначає, що складання протоколу про адміністративне правопорушення - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення не повинен мати переваги перед іншими доказами, та сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

У своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10 лютого 1995 ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Ураховуючи вищевикладене, у діях ОСОБА_1 відсутні склад та події адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з ч. 3 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Щодо протоколів про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 за ч. ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП №3336 та 3337, встановлено, що датою вчинення правопорушення є квітень 2023 року, датою виявлення, згідно протоколу про адміністративне правопорушення є 21 квітня 2025 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 Кодексу України про адміністративне правопорушення, аміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Враховуючи те, що 21.04.2023 року Департаментом стратегічних розслідувань управління стратегічних розслідувань у Київській області Національної поліції України було виявлено правопорушення, що може свідчити про вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень відповідальність за які передбачена ст. 172-7 КУпАП, суд вбачає що строк притягнення останньої до адміністративної відповідальності за ч.1,2 ст. 172-7; (протокол №3336,3337) сплинув.

Керуючись ст. 38, 247, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ч.1,2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протоколи № 3336, 3337 від 21.04.2023р.) закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Провадження у справі про притягненнядо адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст.172-7, КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю у її діях складу цих адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання до Іванківського районного суду Київської області апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: О.П. Гончарук