Справа № 375/943/25
Провадження № 3/375/735/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2025 року селище Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Банах-Кокус О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Управління патрульної поліції у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований за адресою: на АДРЕСА_1 ,

за статтею 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Рокитнянського районного суду Київської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за статтею 185КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №074662 від 04.04.2025, ОСОБА_1 04.04.2025 о 19 год. 41 хв перебуваючи по АДРЕСА_2 , не виконував законну вимогу працівника поліції, а саме: припинення правопорушення виражатися нецензурною лайкою та шарпати за одяг працівників поліції.

Працівниками поліції дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 185 КУпАП.

На розгляд справи з`явився ОСОБА_1 та його захисник - адвокат Заліський Б.С.

ОСОБА_2 свою вину у обставинах правопорушення не визнав, зазначив, що намагався припинити протиправні дії поліцейських відносно свого сина, та був одразу затриманий останніми. Поліцейськими йому не було озвучено вимоги про припинення виражатись нецензурною лайкою та шарпати їх за одяг.

Захисник Заліський Б.С. подав до суду клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу та події правопорушення. Обгрунтував клопотання тим, що на відеозаписі не зафіксовано що ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою до працівників поліції, шарпав їх за верхній одяг чи намагався вдарити їх. Працівники поліції спочатку вели розмову з сином ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , останній зателефонував своєму батькові та попросив підвезти до магазину його паспорт для пред`явлення працівникам поліції. В свою чергу, працівники поліції в якийсь момент, продовжуючи розмову з сином ОСОБА_4 , виконали його незаконне затримання. Саме в момент затримання на місце події прибув ОСОБА_1 , який бачить ситуацію, коли працівники поліції застосовують до його сина насильство, син лежить на землі, жодного спротиву не чинить, навколо багато людей, в тому числі жінок, які кричать, галасують, намагаються відтягнути поліцейських від сина, припинити протиправні дії останніх. Тому ОСОБА_1 , можливо, також намагався припинити протиправні дії поліції відносно свого сина. В матеріалах справи відсутні докази вчинення адміністративного правопорушення саме ОСОБА_5 , який намагався лише припинити бійку та в результаті також отримав тілесні ушкодження, з якими також звертався за медичною допомогою. Суб`єктивна та об`єктивна сторони у вчиненні інкримінованих адміністративних правопорушень у діях ОСОБА_1 відсутні.

Сторона захисту вважає, що в діях працівника поліції мають місце ознаки провокації вчинення адміністратвиного правопорушення зі ОСОБА_2 . Саме порушення працівником поліції ст. 18, ст. 23 ЗУ "Про національну поліцію" стало причиною конфліктної ситуації що сталася, будь-які підстави застосувати затримання ОСОБА_1 в даному випадку були відсутні. ОСОБА_6 не чинив спротиву жодній законній вимозі працівника поліції та лише намагався припинити побиття працівниками поліції свого сина, його дії не були спрямовані на порушення громадського порядку чи невиконання законної вимоги працівника поліції.

Дослідивши письмові матеріали вказаної вище справи про адміністративне правопорушення, заслухавши ОСОБА_1 , клопотання представника, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП України).

За змістом ст. 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення повинно здійснюватися на основі суворого дотримання законності, а положеннями ст.245 цього ж Кодексу визначено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З аналізу ст. 251, 252 КУпАП слідує, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно ч. 2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Згідно із ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ст. 185 КУпАП, суд зазначає наступне.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 074663 від 04.04.2025 року зазначено, що ОСОБА_1 04.04.2025 року о 19 годині 41 хвилин в с.Острів вул. Вербова, 75 не виконував законну вимогу працівників поліції, а саме припинення правопорушення виражатися нецензурною лайкою та шарпати за одяг працівників поліції.

Таким чином, в протоколі зазначено, що вимогою працівника поліції, на яку ОСОБА_1 відповів злісною непокорою, була вимога припинити адміністративне правопорушення.

Водночас, з вказаних вище відеозаписів взагалі не вбачається, що поліцейські вказували ОСОБА_1 , що він своїми діями вчинив будь яке правопорушення і відповідно, вимагають припинити його вчинення.

З вказаних відеозаписів вбачається, диск 2/3 clip - 18 та 21, що о 19:31:50 поліцейські затримують ОСОБА_2 , о 19:32:04 на записі зявляється ОСОБА_1 який виражає своє невдоволення від ситуації з затриманням його сина ОСОБА_2 , після цього ОСОБА_1 затримують, будь-якої вимоги зі сторони працівників поліції не надходило.

Відповідальність за статтею 185 КУпАП настає за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Так, злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського перешкоджає нормальній діяльності поліції, виконанню представниками влади своїх службових обов`язків по охороні суспільного порядку та забезпеченню суспільної безпеки.

Дане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов`язків.

Тобто, виражається у відмові від обов`язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень чи вимог поліцейського, або ж в непокорі, що виявляється в зухвалій формі, яка свідчить про прояв явної зневаги до органів та осіб, які охороняють суспільний порядок та діють від імені держави.

Відмова правопорушника проявляється в недвозначній формі словами, жестами, мовчанням, невиконанням вимог, намаганням до втечі та іншими діями чи бездіяльністю.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 26 червня 1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» відповідальність за статтею 185 КУпАП настає лише за дії, вчинені винним у зв`язку з виконанням працівником правоохоронного органу службових обов`язків. Злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Правопорушення, передбачене статтею 185 КУпАП обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції при виконанні службових обов`язків, оскільки вимога або розпорядження поліцейського це акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі та має бути законодавчо обґрунтованим.

Виходячи з диспозиції вказаної статті, для наявності в діях особи складу зазначеного правопорушення необхідна сукупність обов`язкових елементів, таких як перебування працівника поліції при виконанні службових обов`язків, законність розпорядження або вимоги поліцейського, злісна непокора.

Судом встановлено, що працівники поліції не вимагали у ОСОБА_1 виконати законну вимогу, а саме припинити правопорушення виражатися нецензурною лайкою та шарпати за одяг працівників поліції.

З огляду на викладене, в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вищезазначене, враховуючи що у діях ОСОБА_1 викладених у протоколі про адміністративне правопорушення відсутні ознаки визначені диспозицією ст.185 КУпАП, суд приходить до висновку про недоведеність поза розумним сумнівом наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно останнього необхідно закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 7, 9-11, 23, 33, 185, 221, 247, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 185 КУпАП, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст.7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області

Суддя Олена БАНАХ-КОКУС

Постанова набуває законної сили _____________________________

Постанова може бути пред`явлена до виконання до ______________