Справа № 364/428/25
Провадження № 3/364/223/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.06.2025 суддя Володарського районного суду Київської області Макаренко Л. А., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов 13.05.2025 від Батальйону № 2 Полку патрульної поліції в місті Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі Батальйону № 2 ППП в м. Біла Церква та Білоцерківському районі УПП у Київській області ДПП) з протоколом про адміністративне правопорушення від 03.05.2025 серії ВАД № 330908 щодо притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 03.05.2025 о 06:25, перебуваючи на вул. Шевченка, 87, у селі Лобачів Білоцерківського району Київської області, не виконував законну вимогу працівників поліції припинити правопорушення, а саме: виражався нецензурною лайкою до працівників поліції, поводив себе зухвало та агресивно, шарпав їх за формений одяг, вирвав з рук службовий бланк протоколу.

У судове засідання, призначене первісно на 21.05.2025, надалі відкладене через неявку ОСОБА_1 на 30.05.2025 та на 06.06.2025 із застосуванням приводу через обов`язковість його участі у розгляді даної категорії справи, ОСОБА_1 не з`явився, постанова суду про його привід не виконана через неможливість, про що суд поінформований письмово 02.06.2025 (а.с. 26).

До суду 06.06.2025 з`явився батько ОСОБА_1 ОСОБА_2 та повідомив, що його син проходить службу в ЗСУ; з проводу обставин, зазначених у згаданому протоколі, не може нічого повідомити, оскільки того дня мав із сином конфлікт, через що викликав поліцію, але що відбувалось далі він не знає.

Прокурор, залучений до справи з огляду на рішення Європейського суду з прав людини від 08.03.2018 у справі «Михайлов проти України», від 06.10.2022 у справі «Бантиш проти України», від 06.10.2022 у справі «Пушкарьов проти України», щодо визнання порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині неупередженості суду через відсутність сторони обвинувачення у справі про адміністративне правопорушення, та враховуючи повноваження прокурора, визначені статтею 250 КУпАП, не з`явився.

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи за наявними матеріалами справи без участі ОСОБА_1 особи, щодо якої складено зазначений протокол про адміністративне правопорушення, суд виходить з такого.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 12.12.2024 у справі № 990SCGC/20/24, провадження № 11-222сап24, суддя має забезпечити необхідний баланс між дотриманням прав сторони і розглядом справи протягом встановленого законом строку або хоча б у розумні строки. При цьому розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та своєчасного (без невиправданих зволікань) розгляду і вирішення справи.

Права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, визначені статтею 268 КУпАП, за частиною першою якої така особа має право, зокрема, знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, користуватися юридичною допомогою адвоката тощо. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

При цьому присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених, зокрема, статтею 185 КУпАП, є обов`язковою (частина друга статті 268 КУпАП).

Суд наголошує, що добросовісна участь особи у процесі вирішення справи щодо неї полягає в активній її участі в розгляді справи, недопущенні зловживань наданими правами, а безпідставне затягування справи нівелює завдання КУпАП, якими є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1).

Інститут строків у судових провадженнях сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників судового процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відповідно до норм статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» судом застосовуються рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Так, згідно з практикою ЄСПЛ право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням… Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (зокрема, рішення від 28.05.1985 у справі «Ашінгдан проти Сполученого Королівства», рішення від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України»).

У своїх рішеннях, зокрема у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989, ЄСПЛ виходив з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить по умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами аби не було знівельовано ключовий принцип верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03), а так само в інших справах ЄСПЛ неодноразово наголошував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, суд виходить з того, що особа повинна добросовісно ставитися до користування своїми процесуальними правами, виконання своїх обов`язків, має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби національного законодавства для прискорення процедури слухання, не затягувати розгляд справи.

Подібні висновки і підходи застосовує також Верховний Суд у своїй практиці (зокрема, ухвали Касаційного кримінального суду від 16.12.2024 у справі № 341/546/19, Касаційного адміністративного суду від 04.03.2025 у справі № 440/17704/23, Касаційного цивільного суду від 10.03.2025 у справі № 760/27605/20).

Зважаючи на викладене та беручи до уваги, що ОСОБА_1 обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 185 КУпАП, про що свідчить його підписи у протоколі про адміністративне правопорушення, згідно з відомостями якого він також повідомлений про розгляд справи Володарським районним судом Київської області, проте не вжив жодних заходів щодо інформування суду щодо можливості або неможливості участі в розгляді справі, залучення захисника тощо, а застосований до нього привід не був виконаний, тому суд за таких обставин з метою забезпечення розгляду справи у розумні строки, вбачає можливим розглянути справу в межах складеного відносно названої особи протоколу про адміністративне правопорушення та на підставі наявних у справі доказів.

При цьому суд бере до уваги, що нормами КУпАП не передбачено підстав і можливості зупинення провадження в справі.

Дослідивши відомості, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення і доданих до нього матеріалах, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (статті 252 КУпАП), вирішуючи справу, суд виходить з такого.

Статтею 185 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність, зокрема, за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

При цьому відповідно до пункту 7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 26.06.1992 № 8 «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» (з подальшими змінами) злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Слово «непокора» означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги (рішення Конституційного Суду України від 11.10.2011 № 10-рп/2011).

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення підтверджується наявними матеріалами справи: доданими до протоколу письмовими доказами та дисками з відеозаписами з нагрудних камер № 476755 та № 47644 від 03.05.2025.

Зокрема, з письмових та відеодоказів вбачається, що працівникам поліції 03.05.2025 надійшов виклик за подією «домашнє насильство» на адресу: АДРЕСА_2 . Прибувши на місце події виявлено ОСОБА_1 , який дістав боєприпаси та вибухо небезпечну річ, а саме: один патрон з маркеровкою 8588 та гранату типу Ф 1 в розібраному стані, тому поліцейськими було прийнято рішення викликати слідчо-оперативну групу, яка разом з вибухо-технічною службою ГУНП в Київській області вилучили зазначені предмети. ОСОБА_1 під час спілкування з працівниками поліції поводив себе зухвало, нецензурно виражався до них, застосовуючи нецензурну лайку, вирвав з рук службовий бланк протоколу та намагався вдарити слідчого, у зв`язку з чим о 06:27 його було затримано, застосувавши фізичну силу; о 07:49 кайданки було знято.

У зв`язку з наведеним суд кваліфікує дії ОСОБА_1 за статтею 185 КУпАП як злісна непокора законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Передбачених статтями 34, 35 КУпАП обставин, що пом`якшують та/або обтяжують його відповідальність, судом не встановлено.

Зважаючи на усе наведене та враховуючи особу правопорушника, відсутність обставин, що обтяжують або пом`якшують відповідальність особи, суд дійшов до висновку, що на правопорушника ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення, передбачене санкцією статті 185 КУпАП, у виді штрафу у мінімальному розмірі; для застосування інших можливих видів стягнення суд не вбачає підстав.

Крім того, на підставі статті 40-1 КУпАП з порушника слід стягнути судовий збір на користь держави у встановленому статтею 4 Закону України «Про судовий збір» розмірі.

Керуючись статтею 185 КУпАП, а також статтями 33-35, 40-1, 221, 251, 252, 276, 277, 283-285, 294, 300, 307, 308 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП.

Застосувати до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 8 (восьми) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 136 (сто тридцять шість) гривень.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений протягом 15 днів, у разі несплати штрафу у цей строк постанова суду надсилається для примусового виконання, а штраф буде стягнуто у подвійному розмірі (статті 307, 308 КУпАП).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у дохід держави судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп. судового збору в дохід держави на рахунок: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код за , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Копії цієї постанови надіслати ОСОБА_1 та після набрання законної сили прокурору та до Батальйону № 2 ППП в м. Біла Церква та Білоцерківському районі УПП у Київській області ДПП до відома.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення зазначеного десятиденного строку, встановленого для її оскарження.

Суддя Л. А. Макаренко

Постанова набрала законної сили з "_____"_________ 202____ року.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.