Номер провадження 3/754/2220/25
Справа №754/7653/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

04 червня 2025 року Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Гринчак О.І., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ № 000554 від 23 квітня 2025 року, 29.04.2025 о 21:30 год на Канівському ВДСХ, о. Муромець, м. Київ, ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства, а саме під час весняно-літньої нерестової заборони, проводив незаконний вилов риби забороненими знаряддями лову, а саме сітками з ліски - 3 шт. (l - 7 м, n - 1.8 м, a - 45 мм *3) з берега. При цьому виловив рибу: тараня (плітка звичайна) - 5 шт, загальною вагою 2 кг, чим наніс шкоду рибному господарству України на суму 7820,00 грн, чим порушив ст. 27, 63 Закону України «Про тваринний світ» та порушив п.п. 1 п. 1 р. IV Правил любительського рибальства,чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнав, та вказав, що не вистачало коштів на харчування; на його утриманні перебуває матір, якій 81 рік, вона хворіє; 01.05.2025 влаштувався на роботу.

Захисник Швець О.В. просив на підставі ст. 22 КУпАП закрити провадження за малозначністю та врахувати сімейний і матеріальний стан ОСОБА_1 .

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали в обґрунтування доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, суд встановив таке.

Частина четверта статті 85 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за грубе порушення правил рибальства, а саме: грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову), що тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

Разом з тим, частина перша статті 249 КК України встановлює кримінальну відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Відповідальність за кримінальне правопорушення проти довкілля, передбачене ст. 249 КК України, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, таке: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності для того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КУпАП (постанова ВС від 21 квітня 2021 року у справі № 708/392/18).

Частиною другою статті 9 КУпАП України встановлено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст. 253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Частиною другою статті 284 КУпАП визначено, що постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Крім того, згідно з вимогами ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

До матеріалів справи Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області додано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, згідно з яким внесено відомості щодо кримінального провадження за № 0000004 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України стосовно тих же обставин, що зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 . Також вказаним Управлінням надано розрахунок матеріальної шкоди до протоколу, згідно з яким загальна сума заподіяної шкоди становить 7820,00 грн.

З огляду на те, що встановлення наявності чи відсутності істотної шкоди у вказаному діянні має здійснюватися в межах кримінального провадження, суд доходить висновку, що матеріали справи слід направити до Відділу поліції в річковому порту Головного управління Національної поліції у. м. Києві, у зв`язку з чим справу закрити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 253, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП передати до Відділу поліції в річковому порту Головного управління Національної поліції у. м. Києві.

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК