провадження №3/279/987/25 Справа № 279/3045/25
П О С Т А Н О В А
Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Волкова Н.Я., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Новокарлівка Пологівського району Запорізької області, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 від 05.12.2024 року, за ст.173-2 ч.2, ст.184 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :
Згідно направлених на розгялд суду протоколів, ОСОБА_1 18.04.2025 року о 19:46 год. за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила відносно свого н/л сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 насильство в сім`ї, а саме умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні в його сторону нецензурною лайкою та погрози фізичною розправою, внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю н/л ОСОБА_2 , чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173-2 ч.2 КУпАП, та одночасно ухилилась від виконання батьківських обов`язків по вихованню сина н/л ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме мати перебуваючи з ознаками алкогольного сп`яніння не дбала про фізичний, духовний, моральний розвиток дитини, чим порушила вимоги ст.150 Сімейного кодексу України, чим вчинила правопорушення, передбачене 184 ч.1 КУпАП.
Ст.36 КУпАП передбачено, що якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.
В судовому засіданні ОСОБА_1 надала пояснення, вказала, що того дня син розбив телефон та вимагав купити новий, на що вона йому відповіла, що потрібно спочатку на нього заробити кошти. Після цього він забрав її телефон і телефон доньки та викликав працівників поліції. Фізичної сили до дитини не застосовувала, лише сварились. У чому полягає невиконання нею батьківських обов`язків, не розуміє.
Відповідно до ч.1, 2 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного.
Відповідно диспозиції ст.173-2 КУпАП, відповідальність за вказаною нормою настає за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.
Згідно ст.173-2 ч.2 КУпАП передбачає відповідальність за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи.
Отже, адміністративна відповідальність за вчинення домашнього насильства настає лише у тому разі, якщо визначеними у вказаній нормі закону діями була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого. Відсутність підтвердження завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а лише можливість завдання такої шкоди, не містить складу правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП та відповідно виключає відповіальність за вказаною нормою закону.
Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Так як протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом по даній справі в розумінні ст.251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійними беззаперечним доказом, тому обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
За наведених вище обставин, суд приходить до висновку, що факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.2 КУпАП, не доведений та не підтверджений належними і допустимими доказами, а саме вчинення нею домашнього насильства, що унеможливлює притягнення останньої до адміністративної відповідальності, тому справа підлягає закриттю відповідно до п.1 ст.247 КУпАП.
Щодо ухилення від виконання батьківських обов`язків.
Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо.
Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи. Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 11.06.2004 року №11 Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст.276 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.
Частина 1 ст.184 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.
Згідно ст.150 Сімейного Кодексу України визначені обов`язки батьків щодо виховання та розвитку дитини, а саме: батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини; батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток; батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя; батьки зобов`язані поважати дитину; передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї; забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини; забороняються фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини.
Протокол про адміністративне правопорушення, як процесуальний документ є актом обвинувачення, та повинен містити в собі суть адміністративного правопорушення з посиланням на відповідні нормативно-правові акти, тобто відповідати вимогам ст.256 КУпАП.
Враховуючи, що матеріали справи не містять доказів вчинення правопорушення, передбаченого ст.184 ч.1 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.36, 173-2 ч.2, ст.184 ч.1, 247 п.1, 283-284, 294 КУпАП,
П О С Т А Н О В И В :
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст.173-2 ч.2, ст.184 ч.1 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її винесення через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області.
Суддя Н.Я.Волкова