Справа 682/1364/25
Провадження № 3/682/514/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2025 року

Суддя Славутського міськрайонного суду

Хмельницької області Мотонок Т.Я.,

за участі особи, яка притягується

до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника Маринюка С.О.,

розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , неодруженого, непрацюючого, протягом року до адміністративної відповідальності не притягувався,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и л а:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 415928 від 19.05.2025, ОСОБА_1 19.05.2025 о 11 год. 10 хв. за адресою: м. Славута, вул. Покровська, 26, дитячий садочок «Подоляночка», виражався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 ,, внаслідок чого порушив громадський прядок і спокій громадян. Вказані дії гр. ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Розгляд справи було призначено на 05.06.2025 о 08 год. 20 хв.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою винуватість у вчиненні хуліганських дій заперечив. Зазначив, що ОСОБА_2 , яка працює в дитячому садочку «Подоляночка», є його колишньою дружиною, із якою в нього є конфлікт та спір щодо поділу спільного майна. 19.05.2025 він проїжджав повз садочка «Подоляночка», де побачив, як до місця роботи під`їхала ОСОБА_2 . Він зупинився орієнтовно за 30 метрів від садочку, на його територію не заходив. Вийшовши із машини він підвищив голос, щоб покликати ОСОБА_2 та привернути її увагу, з метою вирішити спірні питання. Однак ОСОБА_2 на його оклик не відреагувала та зайшла в приміщення садочку. За деякий час йому зателефонували поліцейські та повідомили, що ОСОБА_2 звернулась до поліції із заявою відносно нього. Після цього він приїхав до відділку поліції, де розповів про всі обставини, але в подальшому з`ясувалось, що поліцейські зазначили про його відмову від підпису в протоколі та від дачі пояснень.

Захисник Маринюк С.О. в судовому засіданні просив суд закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 за відсутності в його діях події і складу адміністративного правопорушення, оскільки діями ОСОБА_1 не було порушено громадський порядок та спокій громадян. Під час конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 інші люди присутні не були, ніхто не робив зауважень щодо поведінки ОСОБА_1 , на територію дитячого садочку ОСОБА_1 не заходив. Окрім того, сама ж ОСОБА_2 звернулась до поліції за фактом домашнього насильства, а не хуліганства. Окрім того, на місці події протокол про адмінправопорушення не складався, у зв`язку із чим достовірно всіх обставин встановлено не було.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 256 КУпАП встановлює перелік відомостей, які повинні бути вказані в протоколі про адміністративне правопорушення.

Так, зокрема до вимог наведеної норми Кодексу, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Так, в ході розгляду справи не встановлено обставин та не підтверджено належними та допустимими доказами, які б свідчили про умисні дії ОСОБА_1 , направлені на вчинення дрібного хуліганства, а саме, порушити громадський порядок та спокій громадян.

Окрім пояснень заявниці ОСОБА_2 до матеріалів справи не додано жодних доказів для підтвердження факту вчинення дрібного хуліганства ОСОБА_1 . Більше того, з пояснень ОСОБА_2 слідує, що вона розцінювала дії ОСОБА_1 як домашнє насильство, на порушення громадського порядку та режиму роботи громадського порядку ОСОБА_2 не заявляла.

Пояснень очевидців події до матеріалів справи не додано.

Отже, суддя приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для її виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. При цьому суд не вправі самостійно формулювати обвинувачення особи.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, беручи до уваги усі встановлені факти у їх сукупності, суддя приходить до висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, тому провадження відносно нього підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 268, 283-285 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и л а:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Славутський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником.

Суддя Мотонок Т. Я.