Справа № 450/1427/25 Провадження № 3/450/964/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2025 року суддя Пустомитівського районного суду Львівської області Мельничук І. І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працює керівником ПП «Лео Рітейл», яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , будучи керінвиком ПП «Лео Рітейл» в с. Пасіки-Зубрицькі, вул. Б. Хмельницького, 5, Львівський район, Львівська область, подав податкову звітність про суми доходів, нарахованих (сплачених) на користь платника податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма4 ДФ) за жовтень, листопад, грудень 2024 року, з недостовірними відомостями та з помилками, шо призвели до зменшення податкових зобов`язань та до зміни платника податку, чим порушено вимоги пункту 176.2 статті 176 розділу IV Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI зі змінами та доповненнями

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоч був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

При цьому, визначений частиною другою статті 268 КУпАП перелік справ, розгляд яких здійснюється за обов`язкової присутності особи, не містить справ про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статтею 163-4 КУпАП.

Відповідно до глави 21 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, згідно з якою відкладення розгляду справи має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» (Tsykhanovsky v. Ukraine) ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Аналогічну позицію висловлено у рішеннях ЄСПЛ «Смірнова проти України» (Smirnov v. Ukraine, Application N 36655/02) , «Карнаушенко проти України» (Karnaushenko v. Ukraine, Application N 23853/02) .

Відтак, враховуючи необхідність дотримання строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених законом, суд прийшов до переконання щодо розгляду адміністративної справи за відсутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності ОСОБА_1 .

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дане правопорушення та вина правопорушника ОСОБА_1 у його вчиненні доведена матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 002068/44/33-00-04-02-01 від 31.03.2025 року, актом перевірки № 831/6/33-00-04-02-01 від 14.03.2025 року; запрошенням посадових осіб ПП «Лео Рітейл» для підписання протоколів про адміністративне правопорушення № 830/6/33-00-04-02-01 від 14.04.2025 року; квитанцією поштового відправлення № 804 від 14.03.2025 року.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях керівника ПП «Лео Рітейл» наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Вирішуючи питання про вид стягнення, з врахуванням особи правопорушника, приходжу до висновку, що на правопорушника слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції статті, що передбачає відповідальність за вчинене правопорушення, у виді штрафу.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 /п`ятдесят одну/ грн. в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , в дохід держави 605,60 грн. судового збору.

Роз`яснити, що відповідно до вимог частини першої статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно статті 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

СуддяІ. І. Мельничук