Справа № 502/1026/25
ПОСТАНОВА

10 червня 2025 року м. Кілія

Суддя Кілійського районного суду Одеської області Березніков О.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця м. Вилкове, військовослужбовця, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-18 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

До Кілійського районного суду Одеської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ПдРУ № 374772 від 21.05.2025 з доданими до нього матеріалами відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-18 КУпАП.

З протоколу, складеного в.о. начальником відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип Б) майором ОСОБА_2 , встановлено, що 25.04.2025 під час здійснення раптової перевірки наряду несення прикордонної служби з позиції НТМС №6 встановлено факт використання (перегляд) майстер-сержантом ОСОБА_1 заборонених мобільних додатків на мобільному пристрої, чим порушив вимоги абз. 16 п. 11 глави 2 розділу ІІ «Інструкції про службу прикордонних нарядів ДПСУ» затверджену Наказом МВС України від 19.10.2015 № 1261, чим вчинив військове адміністративне правопорушення, відповідальність за яке, передбачена ст. 172-18 ч. 2 КУпАП України, тобто порушення правил несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України, вчинене в умовах особливого періоду.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що заборони використання мобільного додатку WhatsApp не було, позаяк через цей додаток здійснювалися пересилання службових повідомлень, зокрема наказів. Вказаний додаток на службовий телефон було встановлено не ним, а відповідними службовими особами прикордонної служби. Жодні інші додатки не використовувалися, оскільки це заборонено. Після перевірки, зазначеної в протоколі, вказаний додаток було видалено та встановлено внутрішній додаток. Щодо перегляду сайтів розважального характеру, таких як сайт АТБ Маркет та онлайн казино «Слот Сіті» повідомив, що на вказаному мобільному пристрої під час його використання постійно з`являється реклама, зокрема й згаданих онлайн ресурсів, на які, під час використання телефону, ненароком натискається вказана реклама.

В судовому засіданні оглянуто протокол серії ПдРУ № 374772; висновок службового розслідування; письмові пояснення ОСОБА_1 та скріншот вебперегляду.

Дослідивши повно та всебічно матеріали долучені до адміністративного протоколу, суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами та інше.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 2 ст. 172-18 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, порушення правил несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України, вчинені в умовах особливого періоду.

Разом з тим, оскільки така норма закону є бланкетною, то при провадженні у справі необхідно з`ясовувати, серед іншого, яку норму спеціального закону порушила особа, в чому полягає суть цих порушень.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ставиться у провину порушення абз. 16 п. 11 глави 2 розділу ІІ «Інструкції про службу прикордонних нарядів ДПСУ» затверджену Наказом МВС України від 19.10.2015 № 1261, а саме, ОСОБА_1 нібито використовував службовий термінал (мобільний телефон) не за призначенням, тобто на ньому був встановлений додаток WhatsApp та в історії вебперегляду наявний перегляд сайтів АТБ Маркет та онлайн казино «Слот Сіті».

Відповідно до абз. 16 п. 11 глави 2 розділу ІІ «Інструкції про службу прикордонних нарядів ДПСУ» затверджену Наказом МВС України від 19.10.2015 № 1261 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1391/27836, закріплено, що Прикордонним нарядом забороняється вживати алкогольні напої, наркотичні, психотропні та токсичні речовини.

Тобто, порушення саме абз. 16 п. 11 глави 2 розділу ІІ «Інструкції про службу прикордонних нарядів ДПСУ» ОСОБА_1 не вбачається та матеріалами протоколу не встановлено.

Водночас, матеріали справи також не містять доказів того, що саме ОСОБА_1 відповідальний за наявність чи відсутність будь-яких дозволених чи заборонених додатків на службовому мобільному пристрої (терміналі), зокрема WhatsApp, оскільки з пояснень останнього вказаний додаток використовувався відділом прикордонної служби для передачі інформації, зокрема службової, та вже був встановлений на пристрої.

Крім того, у висновку службового розслідування вказується, що вказаний додаток не був захищений (відсутня двоетапна перевірка), й відповідно жодних доказів хто саме відповідальний за встановлення відповідного захисту.

Також встановлено, що відділом прикордонної служби в якості мобільного терміналу використовується мобільний телефон РОСО М5, на якому виробником встановлені певні програми та додатки для зручності використання, й відповідно деякі додатки, особливо системні, неможливо видалити звичайним способом, тому що вони є частиною операційної системи та необхідні для її функціонування.

Як вже зазначалося, матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 відповідальний наявність певних додатків на службовому пристрої та відповідно відповідальний за певний захист пристрою (двоетапна перевірка чи будь який інший можливий захист), зокрема й захисту від небажаної реклами, тощо.

В сукупності, вказане також не свідчить, що ОСОБА_1 відволікався під час несення служби (абз. 17 п. 11 глави 2 розділу ІІ «Інструкції про службу прикордонних нарядів ДПСУ»).

Враховуючи зазначене вище, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять обсягу переконливих доказів на підставі яких суд мав би можливість прийти до неспростовного висновку про наявність в діянні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, складу пред`явленого правопорушення.

Статтею 62 Конституції України регламентовано, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений і обов`язок доводити свою невинуватість в учиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 07.07.2020 у справі № 463/1352/16-а (провадження № К/9901/21241/18) у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

У своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції», Європейський Суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та аналізуючи докази по справі, суддя прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-18 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 7, 9, 247, 277, 278-280, 283-285 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-18 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі через Кілійський районний суд Одеської області апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Березніков