Справа № 724/1678/25
Провадження № 3/724/996/25
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 травня 2025 року суддя Хотинського районного суду Чернівецької області Ковальчук Т.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, військовослужбовця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,
Відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №189390 від 30.04.2025 року за те, що він 09 квітня 2025 року близько 15:45 год. перебуваючи у громадському місці біля будинку №1 по вул. Дружби в с.Шилівці Дністровського району, Чернівецької області, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , стукав у вхідні ворота, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні правопорушення визнав частково, зазначивши, що дійсно стукав по воротах та висловлювався в бік дружини ОСОБА_2 нецензурною лайкою, оскільки остання відмовилася надати йому можливість побачитися та поспілкуватися з їх спільними неповнолітніми дітьми. Підтримав клопотання свого захисника про закриття провадження по справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , дослідивши матеріали адміністративної справи, приходжу до наступного висновку.
Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Розглядаючи справи про адміністративне правопорушення, суддя, як це визначено у ст.245 КУпАП, повинен всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати всі обставини справи на основі належно досліджених та оцінених в судовому засіданні доказів та вирішити справу в точній відповідності з законом.
Водночас, згідно з вимогами ст.ст. 278, 280 КУпАП, суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За змістом ст.256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, який є одним з основних джерел доказів, має містити дату і місце його складення, посаду, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Крім того, положеннями ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Положеннями статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).
Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.
Тобто, громадське місце є обов`язковою ознакою, яка підлягає доказуванню під час розгляду справи про адміністративні правопорушення. Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.
Між тим у справі відсутні належні докази порушення громадського порядку та спокою громадян з боку ОСОБА_1 саме за обставин встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 09.04.2025 року близько 15 год.45 хв. перебуваючи у громадському місці біля будинку №1 по вул. Дружби в с.Шилівці Дністровського району, Чернівецької області, висловлювався нецензурною лайкою на адресу своєї дружини ОСОБА_2 , стукав у вхідні ворота, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП (а.с.1).
На обґрунтування вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП матеріали справи містять: заяву про вчинене правопорушення та пояснення потерпілої ОСОБА_2 , форма оцінки ризиків вчинення домашнього насильства відносно ОСОБА_2 , медичний висновок лікаря щодо стану здоров`я ОСОБА_2 , відеозапис з камер спостереження, на основі яких складено протокол про адміністративне правопорушення.
У заяві про вчинене правопорушення від 11.04.2025 року ОСОБА_2 зазначила, що 09.04.2025 року біля 15:00 год. у АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 вчинив з нею сварку, в ході якої кричав, ображав її та висловлювався нецензурними словами на її адресу, чим вчинив домашнє насильство психологічного характеру (а.с.5).
У поясненнях потерпіла ОСОБА_2 вказувала на те, що перебуває з ОСОБА_1 у зареєстрованому шлюбі, мають двох спільних малолітніх дітей: ОСОБА_3 , 2019 р.н. та ОСОБА_4 , 2021 р.н., наразі спільно не проживають. 09.04.2025 біля 15:20 год. до її господарства приїхав чоловік ОСОБА_1 щоб побачитися з дітьми. Вона чоловіку відмовила у побаченні з дітьми, оскільки він її заздалегіть не повідомив та у неї вдома відбувався ремонт. Після чого ОСОБА_1 вчинив з нею сварку, в ході якої ображав та обзивав нецензурними словами, висловлював словесні погрози фізичною розправою на її адресу. Після вчинення домашнього насильства у неї підвищився тиск, було погане самопочуття. Дана подія відбувалася у присутності поліцейського офіцера громади (а.с.6).
Аналогічні пояснення потерпіла ОСОБА_2 надала в судовому засіданні.
Разом з тим, зазначеними письмовими поясненнями потерпілої та наданими нею поясненнями у суді, а також переглянутого судом відеозапису, долученого до протоколу, не встановлено та не підтверджено факт вчинення ОСОБА_1 за обставин викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, чи образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян. З матеріалів справи вбачається, що конфлікт стався за місцем проживання потерпілої, що не є громадським місцем, та розпочався по причині того, що потерпіла не надала дозволу чоловіку на побачення із дітьми.
Крім того, з наявних у справі доказів слідує, що у ОСОБА_2 із чоловіком ОСОБА_1 існують неприязні відносини, наслідками чого є сварки та взаємні образи.
При цьому, нецензурна лайка в межах конфлікту, який склався між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за відсутності доказів на підтвердження порушення громадського порядку, не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки порушення громадського порядку і спокою громадян, в даному випадку, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку.
Будь-яких інших доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 09 квітня 2025 року близько 15:45 год адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, за обставин викладених у протоколі, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.
Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Враховуючи вищенаведені недоліки та суперечності, що містяться в матеріалах провадження, суд приходить до переконання про відсутність належних, достатніх і переконливих доказів, які б поза розумним сумнівом підтверджували, що ОСОБА_1 09 квітня 2025 року вчинив дрібне хуліганство.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
З огляду на викладене, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Керуючись ст.ст. 221, 247, 280, 284, 285 КУпАП, суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Хотинський районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Повний текст постанови складено 27.05.2025 року.

Суддя Т. М. Ковальчук