Справа № 758/5325/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Київ

03 червня 2025 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Денисов О. О. , розглянувши справу про адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомо, адреса місця проживання: АДРЕСА_1

ВСТАНОВИВ:

05 квітня 2025 року о 17 годині 30 хвилин ОСОБА_1 за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 28, порушив громадський порядок, приймав участь в псуванні комунального транспорту, а саме тролейбусу КП «Київпастранс», здійснювавши відеозапис на мобільний телефон, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив обставини викладені в протоколі та зазначив, що дійсно на прохання іншої особи за допомогою телефону робив відеозапис того, як інша особа робили написи на лобовому склі тролейбусу. Зазначив, що готовий понести покарання, якщо за проведення відеозйомки передбачена відповідальність.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали, незважаючи на визнання вини ОСОБА_1 , суд приходить до висновку, що провадження стосовно нього слід закрити з наступних підстав.

Ст. 173 КУпАП, передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №288/1158/16-к підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти. При цьому хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Розглянувши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, з таких підстав.

Згідно ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться щодо особи правопорушника і в межах, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Від того, чи правильно складено протокол, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення від 06 квітня 2025 року серії ВАД №627165, ОСОБА_1 ставиться в вину те, що він: «05 квітня 2025 року о 17 годині 30 хвилин, за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 28, порушив громадський порядок, приймав участь в псуванні комунального транспорту, а саме тролейбусу КП «Київпастранс», здійснювавши відеозапис на мобільний телефон, чим порушив громадський порядок і спокій громадян». На підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення додано рапорт чергового Подільського УПП ГУНП в м. Києві від 05 квітня 2025 року, згідно якого, 05 квітня 2025 року, близько 15:32, за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 40, наявна інформація з приводу ДТП з потерпілими, водію автобуса стало зле та він в`їхав у стовп. В ході складання матеріалів патрульними, до тролейбуса підбігли п`ятеро неповнолітніх осіб та на лобовому склі тролейбуса написали маркером незрозумілі слова, після чого побігли в невідомому напрямку.

Згідно рапорту інспектора СЮП Подільського УП ГУНП в м. Києві старшого лейтенанта поліції Хижкової Д., 05 квітня 2025 року, працівниками СЮП Подільського УП ГУНП у м. Києві під час моніторингу відкритих джерел інформації, а саме в Telegram каналі під назвою «Київ Оперативний», о 21:52 викладено відео, на якому дві особи здійснюють напис на тролейбусі.

Проте, рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень, про що зазначено в Постанові Верховного Суду від 20.05.2020 у справі №524/5741/16-а.

У письмових поясненнях від 06 квітня 2025 року ОСОБА_1 вказав, що 05 квітня 2025 року, зі своїми друзями прогулювався по території житлового масиву Виноградар, приблизно о 17 годині помітили ДТП за участю тролейбуса. Один з друзів запропонував намалювати графіті на лобовому склі, сказавши йому щоб ОСОБА_1 зняв його та екіпаж патрульної поліції на мобільний телефон.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення та письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що останній 05 квітня 2025 року за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 28, здійснював відеозапис на телефон, проте не вчиняв дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Диспозиція статті 173 КУпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, передбачає наявність діяння: нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

"Інші подібні дії" у розумінні статті 173 КУпАП є різноманітними. Вони можуть включати в себе (але не обмежуються): вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображенням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення ВАД №627165 від 06 квітня 2025 року не містить відомостей щодо ознак порушень діями ОСОБА_1 громадського порядку та ознак неповаги до суспільства, що передбачено ст. 173 КУпАП.

Так, формулювання посадовою особою у відповідній графі протоколу складу адміністративного правопорушення, фактично з об`єктивної сторони не відповідає диспозиції ст.173 КУпАП (здійснював відеозапис на мобільний телефон, чим порушив громадський порядок і спокій громадян).

Водночас, варто зазначити, що тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до вчинення правопорушення.

У відповідності до вимог ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, у тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України. Так, згідно зі ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь. Суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом. Отже, суд не вбачає підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,-

Керуючись: ст.173, 247, 268, 280, 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомо, адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , - закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення, шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О. О. Денисов