Справа № 706/592/25 3/706/240/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2025 рокум.Христинівка

Суддя Христинівського районного суду Черкаської області Школьна А.В., за участю особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянула справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від ВПД № 3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючого, за вчинення адміністративного правопорушення,

передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 024763 від 05.05.2025 ОСОБА_1 25.04.2025 не з`явився на реєстрацію до ВПД № 3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, чим порушив п. 3 резолютивної частини постанови у справі № 706/530/25, номер провадження 1-в 706/32/24 від 13.02.2024, про встановлення відносно нього адміністративного нагляду, вчинив порушення повторно впродовж року після накладення стягнення за ч. 1 ст. 178 КУпАП.

Дії ОСОБА_1 поліцейським кваліфіковані за ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Права особі, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 відповідно до ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП роз`яснено.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що не з`явився для реєстрації із поважних причин, оскільки проживає в с. Ягубець Уманського району Черкаської області, коштів на проїзд немає. До міста добирається за допомогою велосипеда, який того дня поламався, про що ОСОБА_1 попередив поліцейського в телефонному режимі.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши зібрані працівником поліції докази на предмет їх належності та допустимості, а в сукупності достатності, суддя дійшла до таких висновків та такого рішення.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі презумпції невинуватості, передбаченого статтею 62 Конституції України, згідно з якою всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

У статті 7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст.9 КУпАП).

Тобто адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Подія адміністративного правопорушення та вина особи мають підтверджуватися належними і допустимими доказами.

При цьому, доказами в справі про адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа), встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження обставин викладених у протоколі та винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 187 КУпАП, ДОП СП ВПД № 3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції Савченко С.О. надав такі докази:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 024763 від 05.05.2025, в якому викладена суть адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП, зміст якого наведено вище (а.с.1);

- копію постанови Христинівського районного суду Черкаської області від 13.06.2024 у справі № 706/637/24, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено адміністративний нагляд строком на 1 рік із застосуванням щодо нього таких обмежень: 1) заборони перебування в кафе, барах або торгівельних закладах, де дозволено продаж алкогольних напоїв на розлив; 2) заборони виїжджати за адміністративні межі Христинівської міської територіальної громади в особистих та службових справах, без відповідного дозволу керівництва ВПД №3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області; 3) зобов`язання реєструватись у ВПД № 3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області в другу та останню п`ятницю місяця впродовж строку адміністративного нагляду (а.с 2);

- копію реєстраційного листка, зі змісту якого встановлено, що ОСОБА_1 не з`явився для реєстрації до ВПД № 3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області 25.04.2025 (а.с. 3);

- копії Журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених, з яких убачається, що ОСОБА_1 25.04.2025 приміщення ВПД № 3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області не відвідував;

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 05.05.2025 наданні працівнику поліції про те, що для реєстрації 25.04.2025 до ВПД № 3 він не з`явився, оскільки не мав можливості приїхати через відсутність коштів на проїзд та несправністю велосипеда (а.с. 8).

Дослідивши надані докази, суддя вважає причини неявки особи, щодо якої встановлено адміністративний нагляд, поважними та такими, що виключають відповідальність ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Незважаючи на те, що такого ж змісту пояснення ОСОБА_1 надав і працівнику поліції, останній не вжив заходів до їх перевірки, наявність поважних причин неприбуття до відділення поліції не перевірив та не спростував.

Суддя також враховує, що частина друга ст. 187 КУпАП встановлює відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Згідно з частиною першою статті 187 КУпАП особи, щодо яких встановлений адміністративний нагляд, несуть відповідальність за :

1) неявку за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду;

2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах;

3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу;

4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста);

5) нереєстрацію в органі Національної поліції.

Спеціальним нормативним актом, що регулює відносини зі встановлення адміністративного нагляду, є Закону України «Про адміністративний нагляд за особами звільненими з місця позбавлення волі».

Частина перша статті 9 цього Закону на осіб, щодо яких встановлений адміністративний нагляд, покладає обов`язок вести законопослушний спосіб життя, не порушувати громадський порядок і додержувати таких правил:

а) прибути у визначений установою виконання покарань термін в обране ними місце проживання і зареєструватися в органі Національної поліції;

б) з`являтися за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і давати усні та письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду;

в) повідомляти поліцейських, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи, місця проживання чи перебування, а також про виїзд за межі району (міста) у службових справах;

г) в разі від`їзду в особистих справах з дозволу поліцейського в інший населений пункт та перебування там більше доби зареєструватися у відповідному органі Національної поліції.

При цьому, частина перша ст. 10 Закону України «Про адміністративний нагляд за особами звільненими з місця позбавлення волі» визначає, що до осіб, щодо яких встановлений адміністративний нагляд, за постановою суду можуть бути застосовані частково або у повному обсязі такі обмеження:

а) заборона виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу;

б) заборона перебування у визначених місцях району (міста);

в) заборона виїзду чи обмеження часу виїзду в особистих справах за межі району (міста);

г) реєстрація в міліції від одного до чотирьох разів на місяць.

Відповідно до системного аналізу наведених норм матеріального права суддя приходить до висновку, що ст. 187 КУпАП передбачає відповідальність за 1) неявку за викликом до органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2)неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрацію в органі Національної поліції.

Зареєструватись в органі Національної поліції особа, щодо якої встановлений адміністративний нагляд, зобов`язана тільки у випадку прибуття у визначений установою виконання покарань термін в обране ними місце проживання (пункт а) частини першої статті 9 Закону).

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Щокін проти України» (заяви № 23759/03 та № 37943/06, п. 50-56) визначив концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні; відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону»; у разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06 листопада 2018 року у справі № 812/292/18 зазначила, що норми законодавства, які допускають неоднозначне або множинне тлумачення, завжди трактуються на користь особи.

Враховуючи наведені норми матеріального права, здійснюючи їх тлумачення відповідно до концепції якості закону, суддя приходить до висновку, що стаття 187 КУпАП відповідальності за не реєстрацію в міліції від одного до чотирьох разів на місяць (пункт г частини першої статті 10 Закону) не передбачає.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та вини особи, що притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведення невинуватості цієї особи.

Із врахуванням положень і тлумачень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 7, 8, 9, ст. 187, ст. 245, 247, 251, 256, 268, 279, 280, 283, 284, 287 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляції через Христинівський районний суд Черкаської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Альона ШКОЛЬНА