Справа № 629/2668/25
Номер провадження 3/629/591/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2025 суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Харабадзе К.Ш., розглянувши адміністративний матеріал стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючої головним бухгалтером ТОВ «Краснопавлівський комбінат хлібопродуктів», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.163-1 КУпАП,

у с т а н о в и в:

До Лозівського міськрайонного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 25.03.2025 № 437/20-40-07-30, в якому зазначено, що при перевірці ТОВ «Краснопавлівський комбінат хлібопродуктів», посадовою особою головним державним інспектором відділу перевірок з питань відшкодування ПДВ управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Харківській області Сєдовою Ю.В. було виявлено порушення посадовою особою головним бухгалтером ТОВ «Краснопавлівський комбінат хлібопродуктів» ОСОБА_1 , а саме, порушення п. 56.18 ст. 56, п. 200.1, п. 200.4, п. 200.7, п. 200.9 ст. 200 Кодексу, у зв`язку з чим у платника відсутнє право на отримання бюджетного відшкодування ПДВ на рахунок платника у банку (р. 20.2.1) за січень 2025 на суму 1000000,00 гривень, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП. На підтвердження факту порушення надано акт перевірки від 25.03.2025 № 12548/20-40-07-05-03/31148767.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась своєчасно та належним чином

Захисник - адвокат Євстаф`єва О.В. подала письмові пояснення, у яких зазначає, що акт податкової перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень. Вина підприємства може бути встановлена тільки податковим повідомленням-рішенням, яке є актом нормативного характеру. На підставі акту перевірки відносно ТОВ «Краснопавлівський комбінат хлібопродуктів» податковим органом складено податкове повідомлення рішення № 5 від 17.04.2025, строк на оскарження якого становить шість місяців. ТОВ «Краснопавлівський КХП» має намір скористатися правом на оскарження податкового повідомлення-рішення в судовому порядку. До закінчення строку на оскарження, рішенням податкового органу не є остаточним та не може бути визнаним таким, що підтверджує правопорушення. Крім цього, акт перевірки не може слугувати належним та допустимим доказом, оскільки не с юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення. передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» та не підтверджується іншими доказами. Належних та допустимих доказів вини ОСОБА_1 матеріали справи не містять.

Згідно зі орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП настає у разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (рішення від 17.06.2011 року), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом".

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності є винною у вчиненні цього правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту.

Відповідно дост. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відтак, тягар доказування винуватості у скоєні інкримінованого адміністративного правопорушення особи, у відношенні якої складається протокол, покладено саме на особу, що складала протокол про адміністративне правопорушення.

Обов`язок органу (особи), яка склала протокол про адміністративне правопорушення, нести тягар доказування, є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсіст. 62 Конституції України,ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободта практики Європейського суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

З викладеного вище убачається, що в основу звинувачення ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення ч.1 ст. 163-1 КУпАП, податківцями фактично покладено лише відомості, що викладені у вказаному вище акті про результати документальної позапланової перевірки.

Відповідно до змісту п.86.1.ст. 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт.

Акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки контролюючого органу щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, тобто такий акт та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків, не породжують, не змінюють та не звужують права особи, не встановлюють для неї додаткових обов`язків та не покладають відповідальність.

Висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій посадових особі контролюючого органу і самі собою не породжують правових наслідків та відповідно такий акт, дії по його складанню та висновки у ньому не зумовлюють виникнення будь-яких прав і обов`язків для особи або настання негативних наслідків, не порушують її прав, свобод або інтересів.

Згідно положень ст. 58 Податкового кодексу України на підставі акту перевірки податковим органом приймається податкове повідомлення-рішення.

Статтями 55-56 Податкового кодексу України передбачене право адміністративного та судового оскарження такого податкового повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків, у разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили (п.56.18 ст. 56 Податкового кодексу України).

Отже, якщо за результатами податкової перевірки складено акт, то контролюючим органом приймається повідомлення-рішення, у якому визначається сума грошового зобов`язання, яке платник податків має право оскаржити.

Не прийняття податкового повідомлення-рішення із визначенням контролюючим органом суми бюджетного відшкодування, позбавляє платника податків права на оскарження такого рішення контролюючого органу, а за відсутності відомостей про узгоджену суму відшкодування немає підстав для притягнення платника податків за порушення порядку податкового обліку.

Матеріали справи не містять відомостей про те, що акт позапланової перевірки набув юридичної сили, що за результатами проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Краснопавлівський комбінат хлібопродуктів» податківцями були складені податкові повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків, що вказані податкові повідомлення-рішення не оскаржуються, що сума грошового зобов`язання вважається узгодженою, .

Інші копії документів, долучені до матеріалів справи, не стосуються предмету доказування.

Водночас, сам по собі лише протокол про адміністративне правопорушення та акт перевірки, за умови відсутності інших належних доказів, не можуть бути визнані достатніми доказами, які б давали можливість дійти беззаперечного висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у скоєнні інкримінованого правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Суд доходить висновку про недостатність у матеріалах справи доказів, якими поза розумним сумнівом доведено вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Керуючись ст.ст.163-1, 247, 280,283,308 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення, шляхом подання до Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Суддя Карина ХАРАБАДЗЕ