БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1165/25
Провадження № 3/497/411/25
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30.05.2025 року м.Болград
Болградський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді - Кодінцевої С.В.,
за участю секретаря судового засідання Мунтянової В.Р.,
без участі особи, відносно якої складено протокол,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Болград справу про адміністративне правопорушення відносно
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Сарата, Одеської області, громадянина України, працюючого на посаді оперуповноваженого СКП Болградського РВП ГУНП в Одеській області, капітана поліції, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 27.04.2007 року, Татарбунарським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,
про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.212-2 ч.1 п.6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
29 квітня 2025 року у ході виконання завдань, покладених на Службу безпеки України, Управлінням Служби безпеки України в Одеській області, під проведення на підставі ч. 5 ст. 37 Закону України «Про державну таємницю» планової комплексної перевірки стану охорони державної таємниці, у Болградському районному відділі поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області було виявлено порушення чинного законодавства у сфері охорони державної таємниці, яке вчинено оперуповноваженим СКП Болградського РВП ГУНП в Одеській області капітаном поліції ОСОБА_1 .
Так відповідно до наказу № І710о/с від 22 жовтня 2022 року ОСОБА_1 призначено на посаду оперуповноваженого СКП Болградського РВП ГУ НП в Одеській області.
На підставі чинної «Номенклатури посад працівників Болградського РВП ГУНП Одеській області, перебування на яких потребує оформлення допуску та надання доступу державної таємниці», ОСОБА_1 було оформлено допуск до державної таємниці формою 2 (Розпорядження УСБ України в Одеській області № 134-д від 08.07.2022), надано доступ до інформації, яка має ступінь секретності «Цілком таємно».
У зв`язку з допуском до державної таємниці, ОСОБА_1 взяв на себе письмове «Зобов`язання громадянина України у зв`язку з допуском до державної таємниці», форма якого визначена додатком 9 до «Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях», затвердженого Постановою Кабміну України від 18.12.2013 № 939 та був - проінформований про відповідальність за порушення законодавства в зазначеній сфері.
Таким чином, відповідно до покладених обов`язків, ОСОБА_1 зобов`язаний знати вимоги нормативно-правових актів України, постанов та інструкцій щодо забезпечення охорони держаної таємниці.
Разом з тим, 29 квітня 2025 року комісією Управління СБ України в Одеській області під час проведення планової комплексної перевірки стану охорони державної таємниці в Болградському РВП ГУНП в Одеській області, встановлено, що ОСОБА_1 зберігання секретних документів в робочій спецвалізі № 4 та ведення ним секретного діловодства здійснюється з порушеннями законодавства у сфері охорони державі таємниці.
Зокрема, ОСОБА_1 порушено вимоги ст. 28 Закону та п.п. 116, 262 Порядку-939, чим створено передумови (загрози) до витоку секретної інформації у Болградському РВП ГУНП в Одеській області.
Так, при перевірці робочої спецвалізи № 4 (відповідальний за спецвалізу оперуповноважений СКП Болградського РВП ГУ НП в Одеській області капітан поліції Чумаченко В.Г.) було встановлено, що ОСОБА_1 у порушення вимог п. 116 Порядку-939 до внутрішнього опису № 3/61 (додаток 18 до Порядку-939), не внесені матеріальні носії секретної інформації, які знаходились у зазначеній спецвалізі (наприклад: особиста справа № 2022002, яка має гриф секретності «Таємно»).
Таким чином, своїми діями (бездіяльністю) оперуповноважений Болградського РВП ГУНП в Одеській області капітан поліції Чумаченко В.Г., як особа, на якого покладені завдання щодо забезпечення виконання вимог законодавства під час провадження Болградським РВП ГУНП в Одеській області діяльності, пов`язаної з державною таємницею, знаючи вимоги ст. 28 Закону України «Про державну таємницю» та п. 116 Порядку-939, порушив вимоги ст. 28 Закону України «Про державну таємницю» та п.п. 116, 262 Порядку-9391, а саме не вжив передбачених чинним законодавством України заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці у Болградському РВП ГУНП в Одеській області, чим створив передумови (загрози) до витоку секретної інформації.
Крім того, ним порушено взяте на себе письмове зобов`язання громадянина України у зв`язку з допуском до державної таємниці (у частині неухильного виконання вимог режиму секретності, та додержання інших вимог законодавства про державну таємницю), а також, п. 116 Порядку-939, яким визначено обов`язки громадянина-секретоносія.
Таким чином, ОСОБА_1 своїми діями та бездіяльністю, всупереч своїм функціональним обов`язкам, не вжив заходів задля забезпечення охорони державної таємниці у Болградському РВП ГУ НП в Одеській області, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП.
За даним фактом спеціалістом відділу охорони державної таємниці Управління Служби безпеки України в Одеській області, майором ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 212-2 ч.1 п.6 КУпАП.
В судове засідання 30.05.2025 року особа, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 не прибув, надав до суду заяву, якою просив розглянути справу у його відсутність (а.с.31).
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.212-2 ч.1 п.6 КУпАП.
Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог ст.ст.251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.
Частиною 1 ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення правопорушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Відповідно до Закону України «Про державну таємницю» №3855-ХІІ від 21.01.1994 (надалі Закон), державна таємниця (далі також - секретна інформація) - вид таємної інформації, що охоплює відомості у сфері оборони, економіки, науки і техніки, зовнішніх відносин, державної безпеки та охорони правопорядку, розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці України та які визнані у порядку, встановленому цим Законом, державною таємницею і підлягають охороні державою; охорона державної таємниці - комплекс організаційно-правових, інженерно-технічних, криптографічних та оперативно-розшукових заходів, спрямованих на запобігання розголошенню секретної інформації та втратам її матеріальних носіїв.
Стаття 18 Закону визначено основні організаційно-правові заходи щодо охорони державної таємниці, а саме метою охорони державної таємниці впроваджуються в тому числі і єдині вимоги до виготовлення, користування, збереження, передачі, транспортування та обліку матеріальних носіїв секретної інформації.
Відповідно до статті 19 Закону єдині вимоги до виготовлення, обліку, користування, зберігання, схоронності, передачі та транспортування матеріальних носіїв секретної інформації встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Служба безпеки України має право контролювати стан охорони державної таємниці в усіх державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, а також у зв`язку з виконанням цих повноважень одержувати безоплатно від них інформацію з питань забезпечення охорони державної таємниці. Висновки Служби безпеки України, викладені в актах офіційних перевірок за результатами контролю стану охорони державної таємниці, є обов`язковими для виконання посадовими особами підприємств, установ та організацій незалежно від їх форм власності.
Статтею 21 Закону України «Про державну таємницю» визначено вимоги і положення щодо режимно-секретних органів (РСО).
Так, в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, що провадять діяльність, пов`язану з державною таємницею, з метою розроблення та здійснення заходів щодо забезпечення режиму секретності, постійного контролю за їх додержанням створюються на правах окремих структурних підрозділів режимно-секретні органи (далі - РСО), які підпорядковуються безпосередньо керівнику державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації.
Створення, реорганізація чи ліквідація РСО здійснюються за погодженням із Службою безпеки України. У своїй роботі РСО взаємодіють з органами Служби безпеки України.
До складу режимно-секретного органу входять підрозділи режиму, секретного діловодства та інші підрозділи, що безпосередньо забезпечують охорону державної таємниці, залежно від специфіки діяльності державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації.
В державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях із значним обсягом робіт, пов`язаних з державною таємницею, вводиться посада заступника керівника з питань режиму, на якого покладаються обов`язки та права керівника РСО.
В державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях з незначним обсягом робіт, пов`язаних з державною таємницею, де штатним розписом не передбачено створення РСО, облік і зберігання секретних документів, а також заходи щодо забезпечення режиму секретності здійснюються особисто їх керівниками або спеціально призначеним наказом керівника працівником після створення необхідних умов, що забезпечують режим секретності. На них поширюються обов`язки та права працівників РСО.
Призначення осіб на посади заступників керівників з питань режиму, начальників РСО і їх заступників, а також видання наказу про покладення на окремого працівника обов`язків щодо забезпечення режиму секретності здійснюється за погодженням з органами Служби безпеки України та РСО вищестоящих державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій.
РСО комплектуються спеціалістами, яким надано допуск до державної таємниці із ступенем секретності "цілком таємно", якщо характер виконуваних робіт не вимагає допуску до державної таємниці із ступенем секретності "особливої важливості". Якщо державний орган, орган місцевого самоврядування, підприємство, установа або організація не провадить діяльність із секретною інформацією, що має ступені секретності "цілком таємно" та "особливої важливості", РСО такого органу, підприємства, установи або організації комплектується спеціалістами, яким надано допуск до державної таємниці зі ступенем секретності "таємно".
Основними завданнями РСО є:
а) недопущення необґрунтованого допуску та доступу осіб до секретної інформації;
б) своєчасне розроблення та реалізація разом з іншими структурними підрозділами державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій заходів, що забезпечують охорону державної таємниці;
в) запобігання розголошенню секретної інформації, випадкам втрат матеріальних носіїв цієї інформації, заволодінню секретною інформацією іноземними державами, іноземними юридичними особами, іноземцями, особами без громадянства та громадянами України, яким не надано допуску та доступу до неї;
г) виявлення та закриття каналів просочення секретної інформації в процесі діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації;
д) забезпечення запровадження заходів режиму секретності під час виконання всіх видів робіт, пов`язаних з державною таємницею, та під час здійснення зовнішніх відносин;
е) організація та ведення секретного діловодства;
(пункт "е" частини восьмої статті 21 із змінами, внесеними
згідно із Законом України від 06.07.2010 р. N 2432-VI)
є) здійснення контролю за станом режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях та на підпорядкованих їм об`єктах.
Постановою Кабінету Міністрів України затверджено 18.12.2013 року за №939 Порядок організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях (надалі Порядок-939) (а.с.28-38).
Статтею 212-2 ч.1 п.6 КУпАП передбачено відповідальність за невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці.
Судовим розглядом встановлено, що:
Діяльність, пов`язана з державною таємницею Болградського РВП ГУ НП в Одеській області здійснюється на підставі спеціального дозволу від 06.05.2022 №ОД-2-2022-23, наданого Управлінням Служби безпеки України в Одеській області у порядку, передбаченому ст. 20 Закону України «Про державну таємницю», терміном дії до 10.12.2025 (категорія режиму секретності - третя).
Відповідно до наказу Болградського РВП ГУ НП в Одеській області від 22.10.2022 №1710-о/с "По особовому складу", оперуповноваженим сектором кримінальної поліції призначено громадянина України ОСОБА_1 , якому у відповідності до розпорядження УСБУ в Одеській області від 10.03.2020 №30-д, надано допуск до державної таємниці за формою 2.
Відповідно до наказу Болградського РВП ГУ НП в Одеській області від 01.08.2022 №6-д "Про надання доступу до державної таємниці ", старшому оперуповноваженому сектору кримінальної поліції капітану поліції ОСОБА_1 , надано доступ до державної таємниці, що має ступінь секретності "Цілком таємно".
ОСОБА_1 особисто був ознайомлений про Зобов`язання громадянина України у зв`язку з допуском до державної таємниці, про що свідчить його особистий підпис (а.с.20), що підтверджується витягом з посадової інструкції №315 від 06.01.2025 оперуповноваженому сектору кримінальної поліції Болградського РВП ГУ НП в Одеській області (а.с.15).
За результатами перевірки проведеної спеціальною експертною комісією УСБУ в Одеській області було встановлено численні порушення вимог режиму секретності за напрямками охорони державної таємниці та виявлені передумови (загрози) до витоку інформації, що зафіксовано Витягом з акту перевірки стану охорони державної таємниці у Болградському районному відділі поліції ГУНП в Одеській області від 05.05.2025 року №65/11/3955дск (а.с.6-9).
Вина особи відносно якої складено протокол ОСОБА_1 , окрім визнання ним винуватості, підтверджується переліченими вище доказами.
Таким чином, ОСОБА_1 не вжив передбачених законодавством заходів щодо охорони державної таємниці, внаслідок чого в установі створені передумови (загрози) до витоку секретної інформації, та як результат порушив взяте на себе письмове «Зобов`язання громадянина України» у зв`язку з допуском до державної таємниці, в частині неухильного виконання режиму секретності та додержання вимог законодавства про державну таємницю.
Відповідно до ст. 39 Закону України «Про державну таємницю», посадові особи та громадяни, винні у порушенні встановленого законодавством режиму секретності та невиконанні обов`язків щодо збереження державної таємниці; невжитті заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці, несуть відповідальність згідно із Законом.
Оцінюючи докази у справі у їх сукупності, суд вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми, тому визнає ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого п.6 ч.1 ст.212-2 КУпАП, кваліфікованого як порушення законодавства про державну таємницю, а саме: не вжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та не забезпечення контролю за охороною державної таємниці.
Згідно зі ст. 33 КУпАП, при накладанні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, відсутність обставин, які пом`якшують та обтяжують відповідальність, тому вважає за доцільне призначити мінімальне адміністративне стягнення передбачене санкцією ч. 1 ст. 212-2 КУпАП.
При призначенні ОСОБА_1 покарання суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його провини, майнове положення, відсутність у нього утриманців.
З урахуванням викладеного, а також характеру вчиненого правопорушення, особи правопорушника, приймаючи до уваги ступінь його вини, майновий стан, його особисті пояснення в судовому засіданні, відсутність обставин, що пом`якшують адміністративну відповідальність та інші вимоги ст. 33 КУпАП, тому, з метою виховання правопорушника та попередження наступних правопорушень, прихожу до висновку про необхідність накладення на винного адміністративного стягнення у вигляді мінімального розміру штрафу, передбаченого санкцією ст. 212-2 ч.1 КУпАП, що буде достатнім для його виховання та попередження вчиненню нових правопорушень.
Накладення на правопорушника стягнення в іншому розмірі, передбаченому санкцією інкримінованої статті, вважаю таким, що не буде відповідати характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника та ступеню його вини.
Згідно п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення підлягає сплаті судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496.20 гривень.
Керуючись ст.ст.9-11, 13, 33, 24-1, 212-2, 283-285, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-2 ч.1 п.6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та на підставі санкції цієї статті призначити йому адміністративне стягнення у вигляді десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170.00 (сто сімдесят) гривень.
Реквізити для оплати адміністративного штрафу
отримувач коштів ГУК в Одеській області/м. Болград/21081100
банк отримувача Казначейство України (ЕАП)
код банку отримувача: 899998
код класифікації доходів бюджету 21081100
Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або внесення на неї подання прокурора не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення (ч.1 ст.307 КУпАП).
У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується:
подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу;
витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України (ст.308 КУпАП).
Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України, за винятком штрафу, що стягується на місці вчинення правопорушення, якщо інше не встановлено законом (ч.3 ст.307 КУпАП).
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в дохід держави судовий збір в сумі 605.60 гривень (шістсот п`ять гривень 60 копійок).
Реквізити для оплати судового збору:
отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106
банк отримувача Казначейство України (ЕАП)
код класифікації доходів бюджету 22030106
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову. ?
Суддя С.В.Кодінцева