Справа № 339/186/25 208
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 червня 2025 року м. Болехів
Суддя Болехівського міського суду Івано-Франківської області Скригун В.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , громадянки України, працює головним бухгалтером ТОВ «ПМК-89», на утриманні має одну неповнолітню дитину,
за ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просить розгляд справи проводити без її участі. Вину визнає, при винесенні рішення просить суворо не карати.
В діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно зі ст.245 КУпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.
Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Стаття 251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.
Згідно вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Вина ОСОБА_1 підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 1055 від 08 травня 2025 року, який відповідно до ст.251 КУпАП є доказом по справі; копією акту про результати документальної позапланової перевірки ТОВ "ПМК-89" від 17 квітня 2025 року (а.с.3-20).
Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому. Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення знаходить свій прояв у дії чи бездіяльності, що заборонені адміністративним правом, та залежить від місця, часу, обставин і способу скоєння адміністративного правопорушення тощо, а також від причинного зв`язку між діянням і шкідливими наслідками цього діяння, вчинення протиправного діяння в минулому, його системності.
Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає у порушенні керівниками та іншими посадовими особами підприємства, установи, організації встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України (формальний склад).
Суб`єктом цього правопорушення є керівники та інші посадові особи підприємств, установ, організацій.
З суб`єктивної сторони правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП характеризується наявністю вини, як у формі умислу так і у формі необережності, однак у будь-якому випадку особа має або ж свідомо допускати настання шкідливих наслідків або ж легковажно розраховувати на їх відвернення.
Згідно диспозиції ч.1 ст.163-1 КУпАП керівники та інші посадові особи підприємств, установ, організацій притягуються до адміністративної відповідальності серед іншого, за порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку.
З цього слідує, що диспозиція вказаної норми являється бланкетною, оскільки називає склад правопорушення, але для визначення його ознак відсилає до норм іншої галузі права або нормативних (підзаконних) актів правил, положень, інструкцій.
Організація та ведення податкового обліку підприємства, установи, організації є безпосередніми обов`язками головного бухгалтера, відповідальність за порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку несуть керівники та інші посадові особи підприємств, установ, організацій.
При цьому, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (п.1.1. ст. 1 ПК України).
Верховний Суд у постанові від 11.04.2018 (справа №804/401/17) зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану, за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.
Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків (науково-практичний коментар КУпАП, ст. 38).
Податковий кодекс України встановлює фінансову, адміністративну, кримінальну відповідальність за вчинення податкових правопорушень.
Фінансова відповідальність застосовується до підприємства, а адміністративна відповідальність згідно зі ст. 163-1 ч. 1 КУпАП - до керівника та інших посадових осіб підприємства, установи, організації.
Факт здійснення адміністративного правопорушення, виходячи з приписів ст. 276 КУпАП, зокрема, правопорушень у сфері оподаткування може бути встановлено в процесі (під час проведення перевірки) або за наслідками перевірки підприємства, установи, організації чи громадянина (після складання акта перевірки).
Таким чином, дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ч.1 ст.163-1 КУпАП як порушення порядку ведення податкового обліку вчинене посадовою особою (головним бухгалтером) підприємства, що повністю доведено в суді.
Обираючи вид стягнення правопорушникові, враховую характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини та майновий стан.
Обставиною, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення в судовому засіданні не встановлено.
Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення в судовому засіданні не встановлено.
Враховуючи викладене, вважаю за необхідне, з метою запобігання вчинення у подальшому нових правопорушень, застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді адміністративного штрафу.
Крім того, у відповідності до ст. 40-1 КУпАП та п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір в сумі 605,60 грн.
Керуючись ст.ст. 283, 284 КупАП,
Визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.
Притягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 85 (вісімдесят п`ять) грн.
На підставі ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення правопорушнику постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
На підставі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 КУпАп, постанова буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягнути подвійний розмір штрафу, який становить 170 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави судовий збір в сумі 605,60 грн.
Постанова може бути оскаржена в 10 -ти денний термін з дня її винесення до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Болехівський міський суд Івано-Франківської області, відповідно до ст. 294 КУпАП.

Суддя Болехівського міського суду В. В. Скригун

Строк пред`явлення постанови до виконання "____"__________20_ р.

Постанова набирає чинності "_____"_______________20_ р.