МЕТАЛУРГІЙНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
Справа № 210/2900/25
Провадження № 3-зв/210/1/25
П О С Т А Н О В А

іменем України

27 травня 2025 року

Металургійний районний суд міста Кривого Рогу у складі:

Головуючого судді Чайкіної О.В.

за участі: секретаря судового засідання Ворони Б.А.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Вікторович Наталії Юліанівни у справі № 210/2900/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Короткий виклад обґрунтування відводу

27 травня 2025 року від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Вікторович Н.Ю., яка здійснює розгляд справи № 210/2900/25. Підставою для заявленого відводу заявник вказує обставини, пов`язані з відмовою суддею в задоволенні клопотання його представника Шрамко Є.В. про ознайомлення з матеріалами справи, через непідтвердженість повноважень відповідно до ст. 271 КУпАП.

У своїй заяві ОСОБА_1 посилається на положення Конституції України, рішень Конституційного Суду, положення Європейської конвенції з прав людини та практику ЄСПЛ, стверджуючи про порушення його права на захист і упередженість судді.

Мотиви суду та застосовані норми права

Так, згідно ст. 7 ч. 2 КУпАП України провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання законності.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно не передбачають порядку розгляду заяви про відвід та самовідвід.

Водночас, відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Так, п. 4 Рішення Ради суддів України 8 червня 2017 року № 34, роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Процесуальним законодавством, зокрема кримінально-процесуальним, цивільно-процесуальним, передбачено різний порядок вирішення відводів та самовідводів у справах.

У відповідності до рішенні №34 від 08 червня 2017 року, при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією, а саме, найбільш близької галузі кримінального процесуального права.

Так, положеннями ст. ст. 75, 76 КПК України визначено підстави відводу щодо слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Оцінюючи заяву ОСОБА_1 про відвід судді, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 КУпАП захисником у справах про адміністративні правопорушення може бути адвокат або інший фахівець у галузі права, який має право на надання правової допомоги відповідно до закону.

Станом на день подання заяви представником ОСОБА_1 Шрамко Є.В. не надано жодного документа, що підтверджує її право на здійснення правової допомоги згідно з чинним законодавством, зокрема, договір, ордер, або інший документ відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Положення ч. 1 ст. 59 Конституції України передбачають, що у випадках, передбачених законом, правова допомога надається виключно адвокатами.

Заява про відвід не містить жодних конкретних фактів, що свідчили б про особисту упередженість або зацікавленість судді у результатах справи. Наявність правової позиції судді щодо належності представництва не є підставою для сумніву у її неупередженості.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно ч.5 ст.80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Таким чином, з аналізу вказаних вимог Закону встановлено, що заява про відвід може бути задоволена виключно у тому випадку, коли у заяві вмотивовано, тобто обґрунтовано, з наданням відповідних підстав чи доказів, заявлено про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Разом з тим, з аналізу заяви про відвід встановлено, що фактичною причиною заявлення відводу є те, що головуючий суддя по справі дотримується порядку у судовому процесі, норм чинного законодавства, що відповідно є його безпосереднім обов`язком.

Враховуючи зазначене, доводи заяви є необґрунтованими, юридично некоректними та не підтверджують обставин, що викликають сумнів у неупередженості судді

Отже, із вказаного можна прийти до висновку, що сторона захисту тлумачить норми Положення на свою користь.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості та вмотивованості позиції щодо упередженості судді Вікторович Н.Ю. суд, окрім іншого, приймає до уваги наступне:

Існування неупередженості повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку самого слідчого судді, що означає необхідність встановити, чи мав останній у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував слідчий суддя достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його неупередженості, відповідно до практики Європейського суду з прав людини.

Стосовно суб`єктивного критерію особиста безсторонність слідчого судді, суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є в цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006).

Оцінюючи наявність обґрунтованих підстав для відводу щодо суб`єктивного критерію, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для твердження, що суддя Вікторович Н.Ю. виявила особисту упередженість. У заяві про відвід не повідомлено відомостей про факти, які б стосувалися безпосередньо поведінки пов`язаної зі здійсненням розгляду справи про адміністративне правопорушення, чи висловлювань суддею думки, позиції щодо даної справи.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Із змісту заяви та доводів, наведених у судовому засіданні вбачається, що обставиною, яка викликає сумнів у неупередженості судді Вікторович Н.Ю. та відповідно є підставою для її відводу є дотримання порядку судового розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Додатково суд зауважує, що сторони повинні утримуватись від використання прийомів, які пов`язанні із зволіканням у розгляді справи, та добросовісно і максимально ефективно використовувати всі процесуальні механізми для прискорення процедури слухання справи.

Зокрема чинне законодавство надає можливість стати користувачем ЄСІТС особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшли автентифікацію та якім надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до їх повноважень, та за допомогою електронного суду ознайомитися із матеріалами справи.

Окремо суд звертає увагу ОСОБА_1 , зокрема заявник у своїй заяві посилається на відсутність на сайті суду ухвали про відкриття провадження у справі, вважаючи це порушенням суддею вимог процесуального законодавства.

Проте, така позиція є необґрунтованою, оскільки Кодекс України про адміністративні правопорушення (КУпАП) не передбачає стадії «відкриття провадження» у справах про адміністративні правопорушення, на відміну від, наприклад, Кодексу адміністративного судочинства чи Цивільного процесуального кодексу України.

У провадженні за КУпАП підставою для початку розгляду справи є надходження до суду протоколу про адміністративне правопорушення, після чого суд вирішує питання про призначення справи до розгляду відповідно до ст. 278 КУпАП. Жодної окремої ухвали про відкриття провадження КУпАП не вимагає.

Таким чином, відсутність ухвали про відкриття провадження у справі № 210/2900/25 не є порушенням закону і не може слугувати об`єктивною підставою для відводу судді.

На підставі викладеного суд доходить до висновку, що дана заява про відвід судді Металургійного районного суду міста Кривого Рогу Вікторович Н.Ю. від участі у розгляді справи №210/2900/25 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАПє не вмотивованою, і, отже, не відповідає вимогам ч.5 ст.80 КПК України, у зв`язку з чим вказана заява про відвід не може бути задоволена.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 245 КУпАП, ст. ст. 75, 80,81 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву адвоката Петрика Сергія Станіславовича про відвід судді Вікторович Наталії Юліанівни у справі № 210/2900/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.

Суддя: О. В. Чайкіна