Справа № 175/5992/25
Провадження № 3/175/2603/25
Постанова

Іменем України

27 травня 2025 року Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Озерянської Ж.М.,

за участю секретаря Рожкової Д.О.,

за участю прокурора Дюженко Л.В.,

розглянувши матеріали, що надійшли із Управління стратегічного розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , депутата Краматорської міської ради,

за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

Згідно протоколу про вчинення адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП №200 від 07 травня 2025 року, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: 27 серпня 2021 року припинив виконувати повноваження депутата VIII скликання Краматорської міської ради та 10 березня 2025 року об 12-13 год. подав декларацію особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, шляхом заповнення відповідної форми на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав частково.

Прокурор Дюженко Л.В. в судовому засіданні вважав вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП доведеною, та вважав, що на останнього необхідно накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Закон України «Про запобігання корупції» визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Згідно ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», встановлено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в» - «ґ» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно п. 2-7 Прикінцевих положень ЗУ «Про запобігання корупції» установлено, що особи, які у 2022-2023 роках не подали декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статті 45 цього Закону, і кінцевий строк для подання яких настав до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану», подають такі декларації не пізніше 31 січня 2024 року. Суб`єкти декларування, зазначені у частинах сьомій - чотирнадцятій статті 45 цього Закону, подають відповідні декларації у строки, встановлені частинами сьомою - чотирнадцятою статті 45 цього Закону, якщо відповідні декларації не було подано раніше.

Відповідно до ч.1 ст.172-6 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за Несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Зазначене правопорушення має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Також дане правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу. Такі дії можуть виражатись і формі недбалості. Конструктивною ознакою правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх, відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Встановлено, що рішенням КМР від 18 листопада 2020 року №1/VIII-01 про результати виборів міського голови, депутатів міської ради і визнання їх повноважень обрано депутата Краматорської міської ради ОСОБА_1 .(а.с. 19-21).

Рішенням КМР від 27 серпня 2021 року №14/VIII-763 достроково припинено повноваження ОСОБА_1 депутата Краматорської міської ради VIII скликання. (а.с. 22)

Так, ОСОБА_1 , 10 березня 2025 року об 12-13 год. подав декларацію особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, шляхом заповнення відповідної форми на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Таким чином, причини несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 є неповажними.

Провина ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного правопорушення підтверджується протоколом №200 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 07 травня 2025 року, протоколом допиту свідка, рішенням КМР від 18 листопада 2020 року №1/VIII-01, рішенням КМР від 27 серпня 2021 року №14/VIII-763.

З досліджених доказів вбачається, що вина ОСОБА_1 підтверджується матеріалами, зібраними у справі та вони беззаперечно вказують на наявність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Тому при призначенні виду адміністративного стягнення, суд відповідно ст. 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника і вважає, що достатньо буде призначити адміністративне стягнення в межах санкції ч. 1 ст. 172-6 КУпАП у вигляді штрафу.

Згідно ст. 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом (ст. 40-1 КУпАП).

Ставка судового збору у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Керуючись ст.ст. 13, 23, 30, 33, 36, 40-1, 172-6, 268, 276, 277, 278, 279, 280, 283, 284, 285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП і піддати його адміністративному стягненню у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

З урахуванням частини другої статті 308 КУпАП у разі несплати ОСОБА_1 штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП та примусового виконання цієї постанови органами державної виконавчої служби, стягнути з правопорушника подвійний розмір штрафу в розмірі 1700 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду через місцевий суд.

Суддя Озерянська Ж.М.

Постанова набрала чинності _____________________року.