Сахновщинський районний суд Харківської області
Справа №: 634/370/25
Провадження № 3/634/217/25
Категорія 156
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2025 року

Суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Єрьоміна О.В., при сектерарі ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с. Сахновщина Харківської області справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2

за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

встановив:

До Сахновщинського районного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1 № 293661 від 07.04.2025 року, згідно якого ОСОБА_2 07.04.2025 року о 20.41 год. по вул. О.Довженка в сел. Сахновщина Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області керував транспортним засобом SENS д.н.з. НОМЕР_1 з явними ознаками наркотичного сп`яніння: виражене тремтіння пальців рук, почервоніння очей, сповільненість мови. Від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння у медичному закладі відмовився, чим порушив п. 2.5 ПДР України.

У судове засідання правопорушник та його захисник з`явилися, правопорушник провину не визнав, вказав, що за обставин, вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення, не мав ознак наркотичного сп`яніння, а отже, не мав обов`язку проходити огляд на стан наркотичного сп`яніння. Оскільки разом із працівниками поліції третя особа була не по формі, правопорушник боявся їхати із працівниками поліції до медичного закладу. При цьому, правопорушник самостійно здав аналізи у лікаря-нарколога, надавши висновок лікаря нарколога КНП «Сахновщинська ЦЛ» щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидківсть реакції від 07.04.2025 року, згідно якого ознак наркотичного та алкогольного сп`яніння не виявлено.

З урахуванням викладеного просили закрити провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Заслухавши правопорушника та його захисника, свідка (лікаря-нарколога), дослідивши матеріали справи, надані докази, приходжу до таких висновків.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За змістом ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, або свідками.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Окрім того, відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Системний аналіз вищезазначених положень КУпАП дає підстави вважати, що керуючись законом, суддя зобов`язаний оцінити кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а в сукупності з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1 № 293661 від 07.04.2025 року ОСОБА_2 07.04.2025 року о 20.41 год. по вул. О.Довженка в сел. Сахновщина Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області керував транспортним засобом SENS д.н.з. НОМЕР_1 з явними ознаками наркотичного сп`яніння: виражене тремтіння пальців рук, почервоніння очей, сповільненість мови. Від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння у медичному закладі відмовився, чим порушив п. 2.5 ПДР України

Від підпису протоколу про адміністративне правопорушення та направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лакарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 07.04.2025 року правопорушник відмовився.

Із оглянутого у судовому засіданні відеозапису, на якому зафіксовані події, що мали місце 07.04.2025 року вбачається, що підставою для проходження правопорушником огляду на стан наркотичного сп`яніння було наявність у правопорушника ознак наркотичного сп`яніння: виражене тремтіння пальців рук, почервоніння очей, сповільненість мови.

Разом з тим, дані відеозапису не відображають у правопорушника зовнішніх ознак наркотичного сп`яніння, оскільки ОСОБА_2 під час спілкування з працівником поліції не виходив зі свого транспортного засобу та надавав чіткі відповіді на всі поставлені питання працівника поліції, які були зрозумілі працівникам поліції, поводив себе спокійно та впевнено, висловлював своє обурення поведінкою поліції, запитував про правові підстави, через які він мав їхати до лікаря нарколога, його поведінка є адекватною та відповідала заданій обстановці, що у своїй сукупності спростовує наявність у правопорушника такої ознаки наркотичного сп`яніння як сповільненість мови. На спростування доводів уповноваженої особи правопорушник демонстративно простягнув долоні рук, продемонструвавши відсутність тремтіння пальців рук. З цього відеозапису також не вбачається, що працівники поліції застосовували будь-яких спеціальні технічні засоби та перевіряли реакцію зіниць очей ОСОБА_2 на світло, що ставить під сумнів наявність у правопорушника такої ознаки наркотичного сп`яніння, як почервоніння очей.

У судовому засіданні лікар-нарколог КНП «Сахновщинська ЦЛ» ОСОБА_3 вказав, що провів огляд на стан наркотичного сп`яніння ОСОБА_2 за письмовим самозверненням. Підставою для проведення огляду на стан наркотичного сп`яніння, зі слів ОСОБА_2 , була наявність почервоніння очей. Разом з тим, видимих ознак наркотичного сп`яніння у ОСОБА_2 не було, він адекватно відповідав на питання, був чистий, охайний, інших видимих ознаків наркотичного сп`яніння також не мав. ОСОБА_2 здав на біологічний матеріал, на основі якого проводилися дослідження на наявність в його організмі 13 видів наркотиків, які виявлено не було.

Отже, наявність почервоніння очей у ОСОБА_2 , як вказано у протоколі про адміністративне правопорушення та направленні уповноваженою особою, за відсутності інших ознак наркотичного сп`яніння, передбачених Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказом МВС України та МОЗ України 09.11.2015 року № 1452/735, не вказує на факт керування правопорушником транспортним засобом з ознаками наркотичного сп`яніння та не може слугувати підставою для проведення процедури освідування ОСОБА_2 на стан наркотичного сп`яніння.

Згідно висновку № 18 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидківсть реакції від 07.04.2025 року ознак наркотичного та алкогольного сп`яніння у ОСОБА_2 07.04.2015 року о 22.15 год не виявлено.

До вказаного висновку суд ставиться критично, оскільки лікарем-наркологом КНП «Сахновщинська ЦЛ» порушено, передбачений чинним законодавством, порядок проведення огляду правопорушника на стан наркотичного сп`яніння, оскільки такий огляд проведено за відсутності працівника поліції, а отже, є недійсним згідно положень вищевказаної Інструкції.

При цьому, із оглянутого відеозапису не зрозуміло, на якій підставі особа, яка була одягнене не в однострій, та не представилася, у присутності працівників поліції вимагає від водія ОСОБА_2 відкрити салон автомобіля та багажник та проводила огляд транспортного засобу.

Разом з тим, відповідальність за ч.1 ст.130 КУпАП настає, зокрема, у випадку відмови особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Приписи п.2.5 Правил дорожнього руху передбачають обов`язок водія на вимогу працівника поліції пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану наркотичного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин.

Відповідно до п.2, п.4 розділу 1 Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказом МВС України та МОЗ України 09.11.2015 року № 1452/735 (далі Інструкція), огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

Ознаками наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, є: наявність однієї чи декількох ознак стану алкогольного сп`яніння (тобто, відповідно до п.3 цієї Інструкції, порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці); звужені чи дуже розширені зіниці, які не реагують на світло; сповільненість або навпаки підвищена жвавість чи рухливість ходи, мови; почервоніння обличчя або неприродна блідість.

Отже, поліцейський вправі пред`явити до водія транспортного засобу вимогу пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану наркотичного сп`яніння лише за наявності підстав вважати, що водій перебуває в стані наркотичного сп`яніння згідно з ознаками такого стану, а саме: звужені чи дуже розширені зіниці, які не реагують на світло; сповільненість або навпаки підвищена жвавість чи рухливість ходи, мови; почервоніння обличчя або неприродна блідість.

У разі наявності підстав вважати, що водій транспортного засобу перебуває у стані наркотичного сп`яніння, згідно з ознаками, визначеними в пункті 4 розділу I Інструкції, поліцейський направляє цю особу до найближчого закладу охорони здоров`я.

При цьому відповідно до п.2.5 Правил дорожнього руху водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану сп`яніння.

З детального аналізу наведених норм права вбачається, що водій може бути направлений працівниками поліції до закладу охорони здоров`я для огляду на стан наркотичного сп`яніння, лише за наявності у нього конкретних ознак передбачених п.п.3, 4 Інструкції. Тобто, за відсутності у водія наведених ознак сп`яніння, у працівників поліції не виникає підстав направляти його для медичного огляду на стан сп`яніння до закладів охорони здоров`я. Відмова водія виконувати безпідставну (необґрунтовану) вимогу працівника поліції проходити огляд на стан сп`яніння, не може мати наслідків у вигляді адміністративної відповідальності за порушення п.2.5 ПДР України.

Отже, працівником поліції не було дотримано вимог п.п.2,4 розділу І та п.12 розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказом МВС України та МОЗ України від 09.11.2015 року №1452/735, та вимог Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 №1103.

За таких обставин, зафіксовані у протоколі ознаки наркотичного сп`яніння та направленні водія на огляд, а саме: виражене тремтіння пальців рук, почервоніння очей, сповільненість мови, з урахуванням пояснень свідка лікаря-нарколога не є об`єктивно встановленими ознаками, оскільки поза розумним сумнівом помилково зазначені особою, яка складала протокол, а тому суд дійшов висновку, що такі відомості протоколу не відповідають дійсності, є суб`єктивними та до них необхідно ставитись критично.

Для наявності ознак правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП внаслідок невиконання вимог п. 2.5 ПДР України, уповноважена особа органу поліції перш ніж скласти протокол повинна особисто встановити та переконатись в наявності ознак наркотичного сп`яніння, особисто роз`яснити особі його процесуальні права та обов`язки, порядок та умови проходження медичного огляду і наслідки щодо відмови від нього. Лише в такий процесуальний спосіб може бути встановлено факт умисної відмови водія на законну вимогу працівника поліції щодо проходження медичного огляду в медичній установі.

Недопустимою є ситуація, відповідно до якої без належних правових підстав, працівником поліції висувається вимога про проходження огляду, в даному випадку на стан наркотичного сп`яніння у лікаря нарколога в закладі охорони здоров`я.

Окрім вказаного, заслоговують на увагу і обставини, за яких особа, одягнена не в однострій, але у присутності працівників поліції безпідставно проводила огляд салону транспортного засобу, на якому рухавася ОСОБА_2 .

Вказана обставина також є суттєвою, оскільки дії працівників поліції регламентуються законом і такі дії мають суворо відповідати нормам Закону.

Системно проаналізувавши положення КУпАП та Інструкції, дослідивши надані суду докази в їх сукупності, суд констатує порушення за вказаних обставин процедури огляду ОСОБА_2 на стан сп`яніння.

Наведені вище обставини свідчать про те, що матеріали провадження не містять достовірних відомостей, з яких можна було б беззаперечно, за принципом «поза розумним сумнівом» встановити наявність у правопорушника ознак наркотичного сп`яніння, які б стали підставою для проходження огляду, а тому зазначене не породжувало обов`язку ОСОБА_2 проходити огляду на стан наркотичного сп`яніння у медичному закладі.

Відомості вказані в протоколі про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1 № 293661 від 07.04.2025 року про наявність у ОСОБА_2 ознак наркотичного сп`яніння, а саме: виражене тремтіння пальців рук, почервоніння очей, сповільненість мови суперечать сукупності доказів, які є у матеріалах справи.

За таких обставин, протокол про адміністративне правопорушення складено працівником поліції з порушенням норм чинного законодавства, оскільки працівником поліції не встановлено у водія ознак наркотичного сп`яніння у встановленому законом порядку.

Слід також звернути увагу, що відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17Закону України«Про виконаннярішень тазастосування практикиЄвропейського судуз правлюдини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2,4, 7 та 11 до Конвенції» ратифіковано вказану Конвенцію.

Порядок реалізації Конвенції та рішень ЄСПЛ визначено Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Відповідно до ч. 1 ст. 17 даного Закону, суди при розгляді справ застосовують Конвенцію і практику ЄСПЛ як джерело права. Як встановлено рішенням ЄСПЛ у справі «Швидка проти України» від 30.10.2014 р., провадження у справах про адміністративні правопорушення вважається кримінальними у розумінні Конвенції. У справі «Надточій проти України» ЄСПЛ зазначив, що Уряд України визнав кримінально-правовий характер КУпАП.

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам судочинства, а саме: верховенству права, законності, рівності перед законом і судом, повазі до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і в доведеності перед судом їх переконливості.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Згідно з приписами ч.2 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardov. Spain» від 06.12.1998 Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитись на користь цієї особи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Згідно рішення у справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилось нічого іншого, як взяти на себе функцію сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагальності процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до ч.2 ст. 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно ч.1 ст. 7 КУпАП, ніхто не можу бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Більш того, відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення визначені статтею 247 КУпАП. Відповідно до п.1 цієї статті провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.9,33, ч. 1 ст.130, ст.ст.221,247,276,277,283,284 КУпАП, суд, -

постановив:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 1 ст.130 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена через Сахновщинський районний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 10 денний строк, після її винесення, апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Повна постанова складена та проголошена 30.05.2025 року.

Суддя: