Справа № 203/2691/25
Провадження № 3/0203/1405/2025
П О С Т А Н О В А

іменем України

28.05.2025 року суддя Центрального районного суду м. Дніпра Смольняков О.О., розглянувши матеріал про адміністративне правопорушення, що надійшов з Національного агентства з питань запобігання корупції у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , голову політичної ради політичної партії «Солідарність жінок України», за 212-21 КУпАП

встановив:

Після направлення для визначення підсудності до суду повторно надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 за ст.212-21 КУпАП, відповідно до якого остання, як голова політичної ради політичної партії «Солідарність жінок України», порушила строки надання звіту політичної партії про майно, доходи витрати і зобов`язання фінансового характеру за ІІІ квартал 2024 року (по строку 11.11.2024, фактично поданий 04.02.2025).

У відповідності до вимог ст. ст.245,280 КУпАП суд зобов`язаний повно та всебічно з`ясувати усі обставини справи, зокрема, чи мало місце адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, наявність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають суттєве значення для правильного її вирішення. При цьому, встановити істину по справі необхідно з аналізу наявних доказів, які відповідно до чинного законодавства представляють собою будь-які фактичні дані, які підтверджують або спростовують ті чи інші обставини і мають суттєве значення для вирішення справи по сутті.

Вважаю, що дана справа підлягає направленню до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності.

Відповідно до ч.1 ст.276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Під час підготовки до розгляду справи встановлено, що у протоколі зазначено місце вчинення правопорушення АДРЕСА_2 , як фактичне та зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 , хоча фактично, як вбачається з матеріалів справи офіс партії знаходиться за адресою АДРЕСА_3 , а місце реєстрації ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , тому справа не підсудна Центральному районному суду м. Дніпра.

Постановою Центрального районного суду міста Дніпра від 01.05.2025 року справу повернена до Національного агентства з питань запобігання корупції для направлення за підсудністю.

27.05.2055 року справа повторно надійшла до суду з листом, в якому НАЗК зазначило, що звіт політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов?язання фінансового характеру політичної Партії за III квартал 2024 року місцезнаходження партії станом на 04.02.2025 (дата подання Звіту Партії) - АДРЕСА_2 , що збігається з адресою місцезнаходження партії, відображеною у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Крім того, зазначено, що фактичне місцезнаходження Партії збігається з її місцезнаходженням.

Відомості щодо адреси, яка була зазначена у листі Партії від 12.12.2024 N? 1/12-л АДРЕСА_3 ), у ОСОБА_2 відсутні.

В зв`язку з тим, що станом на дату подання звіту партії за III квартал 2024 року (04.02.2025) та на дату складання протоколу про адміністративне правопорушення від 07 квітня 2025 року № 50-33/860 стосовно ОСОБА_1 місцезнаходження АДРЕСА_2 , НАЗК вважажє, що справа підсудна Центральному районному суду м. Дніпра. Також НАЗК послалося на ст. 93 ЦК України та Закон України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в якому зазначено, що інформація щодо місцезнаходження юридичної особи вноситься до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підставі відомостей, які надаються юридичними особами державному реєстратору. Отже, для контролюючих органів першоджерелом відомостей щодо місцезнаходження юридичної особи є Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відомості з якого мають бути достовірними.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "Про захист прав людини і основоположних свобод", а також Протоколи 1, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

У рішенні Суду «Енгель та інші проти Нідерландів» були визначені критерії, за наявності одного із них будь-яке правопорушення повинне розцінюватись як кримінальне і розглядатись за процедурою, визначеною національним законодавством для кримінальних правопорушень.

Такими критеріями є: «критерій національного права», який визначає те, що будь-яке протиправне діяння є злочином, якщо воно передбачене як злочин відповідним національним законодавством; «критерій кола адресатів», відповідно до якого правопорушення повинне розглядатись як кримінальне, якщо відповідальність за нього поширюється на невизначене коло осіб; «критерій мети та тяжкості наслідків» за змістом якого, вчинене правопорушення розглядається за природою кримінального злочину якщо санкція за його вчинення є достатньо суворою і передбачає елемент покарання. Зазначені положення знайшли в подальшому своє відображення у чисельних рішеннях ЄСПЛ, зокрема: «Лутц проти Німеччини», «Карелів проти Російської Федерації», «Гурепка проти України», «Лучанінова проти України» та інших.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Наведене вказує на те, що при розгляді зазначене вище правопорушення повинні застосовуватись принципи кримінального судочинства. У зв`язку із цим при розгляді адмінматеріалу, з метою законності та обґрунтованості судового рішення, суд застосуоє найближчі положення, тобто кримінального процесуального закону, в тому числі і щодо сутності адміністративного правопорушення, яке за своєю юридичною природою фактично є обвинуваченням.

Відповідно до ст.34 КПК України Кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала. Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

З огляду на вищевикладене, справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , про притягнення її до адміністративної відповідальності за 212-21 КУпАП слід направленню до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності.

Керуючись ст.ст. 276, 283 КУпАП,

постановив:

Справу про адміністративне правопорушення відносно відповідальності ОСОБА_1 за 21221 КУпАП направити до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.О.Смольняков