Єдиний унікальний № 371/673/25
Номер провадження № 3/371/323/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" травня 2025 р. м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді Кириленко М.О.

при секретарі Петренко В.А.

за участю:

особи, яка притягується до відповідальності: ОСОБА_1

захисника Лушкіна Ю.П.

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від відділу поліції №2 Обухівського районного управління поліції ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонерка, ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

03.05.2025 о 12-35 год. ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці в АДРЕСА_2 , чіплялася, ображала, погрожувала фізичною розправою відносно ОСОБА_2 , внаслідок чого порушила громадський спокій і громадський порядок, чим своїми діями порушила громадський порядок, та вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 свою вину щодо обставин зазначених у протоколі не визнала. Суду пояснила, що 03.05.2025 о 12-30 год приїхала за адресою: АДРЕСА_2 , разом з сестрою та двома її племінниками, саджати картоплю. ОСОБА_3 не пускала її у подвір`я та до підвалу, щоб узяти картоплю для висадки на городі. Вона не мала на меті образити ОСОБА_3 , сварка виникла через цивільно-правовий спір щодо доступу до власного житлового будинку. ОСОБА_3 кидалась на неї та ображала її. Не мала наміру порушувати громадський порядок. Після її забрали та вона поїхала. На ОСОБА_3 також був складений протокол де вона визнана потерпілою. Просить закрити провадження у справі.

Захисник Лушкін Ю.П. в судовому засіданні підтримав клопотання від 21.05.2025, просив визнати ОСОБА_1 невинною у вчиненні адміністративного правопорушення, провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу правопорушення. Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_1 на праві приватної спільно часткової власності належить 1/8 частка будинку за адресою: АДРЕСА_3 . 27.10.2024 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 укладено договір оренди будинку за адресою: АДРЕСА_2 . Дія договору 27.10.2024-01.04.2025. ОСОБА_1 звернулася до ОСОБА_3 з вимогою виселення з вищевказаного будинку, через що в них виник конфлікт через цивільно-правові відносини, а саме спір щодо права доступу до власного житлового будинку. ОСОБА_3 безпідставно перешкоджала доступу ОСОБА_1 до будинку, викликало побутовий словесний конфлікт, який не мав ознак грубого порушення громадського порядку, про що свідчить відсутність сторонніх осіб, які б відчули дискомфорт чи загрозу спокою. Окрім того, зауважив, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про розірвання договору оренди, виселення ОСОБА_3 та відшкодування збитків.

Потерпіла ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що 03.05.2025 о 12-30 год. ОСОБА_1 приїхала в АДРЕСА_2 , разом з сестрою та двома її племінниками. Підійшовши до будинку, ОСОБА_1 почала ображати її нецензурною лайкою та погрожувати. Коли ОСОБА_4 зайшла до будинку, то викликала працівників поліцію. ОСОБА_1 нецензурними словами вона не ображала. Також звонила в поліцію та скаржилася на ОСОБА_1 . На неї був складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали додані до протоколу про адміністративне правопорушення, суддя дійшов наступних висновків.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Відповідно до вимог ст.ст.251, 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, для чого дослідити і дати оцінку зібраним у справі доказам.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто, особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що призвели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів, тощо.

Тобто, громадське місце є обов`язковою ознакою, яка підлягає доказуванню під час розгляду справи про адміністративні правопорушення. Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку.

Отже, громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Положеннями ст.10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Хуліганські спонукання - головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст.173 КУпАП.

Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст.173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.

З огляду на вищенаведене, для встановлення істини у справі та належної оцінки дій ОСОБА_1 має значення мотив його поведінки та спрямованість його умислу.

Громадський порядок система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

На доведення вини ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення надано заява потерпілої ОСОБА_3 про те, що ОСОБА_1 03.05.2025 перебуваючи на вул. Центральній,71 с. Владиславка, погрожувала їй та її дітям, виражалася нецензурною лайкою.

Окрім іншого, вина ОСОБА_1 та обставини вчиненого нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підтверджена протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАВ №104974 від 03.05.2025.

Доказами відповідно до ст.251КУпАП є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності зі ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство»№ 10 від 22 грудня 2006 року зазначено, що при розгляді справ адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

ВСУ у Постанові № 5-17кс12 від 04 жовтня 2012 року визначив, що об`єктом хуліганства є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та інші зазначені вище об`єкти захисту. Зміст та спрямованість цього діяння висновуються із характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між такою особою та потерпілим. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Судом було допитано потерпілу ОСОБА_3 , яка підтвердили обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ за №104974 від 03.05.2025, а саме: 03.05.2025 ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_4 , перебуваючи у громадському місці, ображала її погрожувала фізичною розправою, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Твердження захисника про відсутність в діях його підзахисної складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки вони не були вчинені з хуліганських мотивів, тобто безпричинно, суд розцінює критично та відхиляє.

Зокрема, про умисел на порушення громадського порядку свідчать активні дії ОСОБА_1 , яка безпричинно, з хуліганських спонукань ображала нецензурними словами потерпілу. Зазначені дії були вчинені на вулиці. Потерпіла та сама ОСОБА_1 зазначили, що на вулиці перебували працівники поліції, сестра правопорушниці та її племінники, в тому числі дитина потерпілої.

Не довіряти або сумніватись в правдивості цих показів у суду підстав немає. Суд дослідив всі докази. Учасниками процесу клопотань про виклик свідків не заявлялось, долучень письмових доказів також не було.

Відтак, пояснення ОСОБА_1 щодо невизнання своєї винуватості суд до уваги не бере, оскільки вони є неаргументованими та вважає їх такими, що спрямовані на уникнення адміністративної відповідальності.

Таким чином, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і неупередженому дослідженні усіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ст.173 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обираючи вид і міру адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого адміністративного правопорушення, ступінь завданої шкоди, особу ОСОБА_1 , яка свою вину не визнала, до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП раніше не притягувалася, та вважає за необхідне застосувати відносно неї адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст.173 КУпАП, яке відповідно до вимог ст.23 КУпАП є справедливим та буде достатнім і необхідним для виховання особи.

Відповідно до вимог ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст.40-1, 173, 283-284 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (пятдесят одну) гривню.

ОСОБА_1 зобов`язана сплатити вказаний штраф у передбачений ч.1 ст. 307 КУпАП п`ятнадцятиденний термін з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення і повідомити про це суд шляхом представлення документа про його сплату.

У разі несплати штрафу у зазначений строк в добровільному порядку, його стягнення проводиться примусово і з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ч. 2 ст. 308 КУпАП.

Штраф підлягає сплаті за реквізитами: рахунок отримувача: UA0010748; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код отримувача: 37955989; Отримувач коштів: ГУК у Київській обл./Миронівська міс./21081100; код класифікації доходів бюджету 21081100.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 605, 60 гривень.

Судовий збір перераховувати на номер рахунку (IBAN) UA 0026001, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ /22030106, код за , банк отримувач Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 22030106.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення постанови до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області .

Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці.

Повний текст постанови складено 26 травня 2025 року.

Суддя М.О. Кириленко