П О С Т А Н О В А

іменем України

19 травня 2025 року м. Снігурівка

справа № 485/906/25

провадження №3/485/252/25

Суддя Снігурівського районного суду Миколаївської області Бодрова О.П., за участю секретаря судового засідання Літвінової Д.Ю., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 та його представника Бусахіна О.С.,

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від ВП №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , маючого на утриманні малолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , непрацюючого, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

установила:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №608102 від 09.05.2025,у ніч з 08 травня 2025 року на 09 травня 2025 року, ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме на фасаді магазину «Наталі» за адресою: вул.Центральна, 9/1, с.Кобзарці Миколаївської області, намалював російську символіку «Z» і «V», російський прапор та нецензурне слово, та на воротах будинку ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , намалював російський прапор та російську символіку «Z» і «V», чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення кваліфіковано за ст. 173 КУпАП як дрібне хуліганство.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, суду пояснив, що 09 травня 2025 року зранку, десь о 05:30 зняв відео розмальованого фасаду магазину. Хто його розмалював йому невідомо. Балончиків для малювання графіті він немає.

Потерпілий ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснив суду, що зранку 09 травня 2025 року побачив як ОСОБА_1 знімає розмальований фасад його магазину. Він одразу звернувся до поліції. Після цього дізнався, що ОСОБА_1 виклав відео на ТікТок. Коли бачив ОСОБА_1 , останній повідомив йому, що це він розмалював. При цьому крім нього про це ніхто не чув. У нього в селі не має не з ким конфліктів. ОСОБА_1 йому погрожує, є кримінальні справи в суді щодо його дій.

Представник потерпілого у судовому засіданні зазначив, що вина ОСОБА_1 підтверджена належними та допустимими доказами. Просив суд застосувати до останнього адміністративне стягнення у виді арешту на 15 діб.

Неповнолітня свідок ОСОБА_4 , яка була допитана в суді в присутності представника органу опіки та піклування пояснила, що проживає разом з батьком ОСОБА_1 , бабусею та дідусем. Батько зранку виходить по справам з будинку. Вона ніколи не бачила графіті та балончики, за допомогою яких вони малюються.

На підтвердження вини ОСОБА_1 суду надано:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №608102 від 09.05.2025;

- заяву ОСОБА_5 від 09.05.2025, згідно якої останній просить вжити заходів до невідомої особи, яка в ніч з 08.05.2025 на 09.05.2025, на фасаді магазину «Наталі» по вул.Центральна, 9/1, с.Кобзарці, нанесла проросійську символіку, а також, нанесла символіку на ворота його домоволодіння по АДРЕСА_2 . У даних діях підозрює мешканця с.Кобзарці ОСОБА_1 ;

- протокол огляду місця події з фототаблицею до нього від 09.05.2025 за адресою: АДРЕСА_3 , згідно якого здійснено огляд території магазину « ІНФОРМАЦІЯ_3 », який має вигляд одноповерхової кам`яної споруди, що вкрита металопрофілем бежевого кольору, вхід здійснюється через двостворчаті металеві двері сірого кольору. Під час огляду встановлено, що з передньої сторони та на вході наявні графіті у вигляді англійської літери «Z» та російського прапору білого, синього та червоного кольорів, що символізують російську армію, а також наявні нецензурні слова синього та червоного кольору;

- протокол огляду місця події з фототаблицею до нього від 09.05.2025 за адресою: АДРЕСА_2 , згідно якого здійснено огляд території домоволодіння, яка частково огороджена кам`яним парканом та частково залізобетонними плитами сірого кольору. Вхід на територію домоволодіння здійснюється через двостворчаті металеві ворота чорного кольору. Також наявні ще два входи на територію домоволодіння, а саме по лівій стороні домоволодіння та позаду домоволодіння зі сторони АДРЕСА_4 . Під час огляду входу на територію, що розташований по лівій стороні здійснюється через двостворчаті металеві ворота сірого кольору, на яких виявленографіті у вигляді англійської букви «V» білого з червоним кольору, що символізує собою російську армію. Під час огляду входу, розташованого позаду домоволодіння, який здійснюється через двостворчаті металеві ворота сірого кольору, на яких наявні графіті у вигляді англійський літер «Z» і «V», а також російського прапору, білого, червоного та синього кольорів, які символізують собою російську армію;

- копію постанови Снігурівського районного суду Миколаївської області від 28.04.2025, згідно якої ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП;

- відеофайли;

- первинні письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_6 від 09.05.2025.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, неповнолітнього свідка ОСОБА_4 , вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд зазначає таке.

Так, підставою адміністративної відповідальності є вчинення особою діяння, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбачене КУпАП (ст. 8, 9 цього Кодексу).

Положеннями ст.9 КУпАП регламентовано, що адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене певне діяння як адміністративне правопорушення.

Згідно вимог ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Санкція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність у виді штрафувід трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Тому, через суворість санкції цієї статті її слід відносити до фактично кримінальних правопорушень з усіма гарантіями, передбаченими ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Вказане підтверджується рішеннями ЄСПЛ «Гурепка проти України» та «Лучанінова проти України», які в силу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є обов`язковими до застосуванню судами України.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. Кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: a) бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього; c) захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Барбера, Мессеге, і Хабардо проти Іспанії» від 06.12.1988 року (п.146) Суд констатував, що принцип презумпції невинуватості вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що підсудний скоїв злочин, який ставиться йому в провину; обов`язок доведення лежить на обвинуваченні і всі сумніви повинні тлумачитися на користь обвинуваченого. Європейський суд з прав людини також підкреслив, що за змістом п. 2 ст. 6 Конвенції, докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, повинні відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 29 червня 1990 року №5 «Про виконання судами України законодавства і постанов Пленуму Верховного Суду України з питань судового розгляду кримінальних справ і постановлення вироку» вказано судам на недопустимість обвинувального ухилу при вирішенні питання про винність чи невинність підсудного. Всі сумніви щодо доведеності обвинувачення, якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитись на користь підсудного.

Принцип «презумпції невинуватості» закріплений і в ст. 62 Конституції України, згідно якої особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Пунктом п.3.2. Рішення Конституційного Суду України у справі щодо офіційного тлумачення положення частини третьої статті 62 Конституції України від 20 жовтня 2011 року №12-рп/2011 передбачено, що збирання, перевірка та оцінка доказів можливі лише в порядку, передбаченому законом. Визнаватися допустимими і використовуватися як докази в кримінальній справі можуть тільки фактичні дані, одержані відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства. Перевірка доказів на їх допустимість є найважливішою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина в кримінальному процесі та ухвалення законного і справедливого рішення у справі. Аналіз положення частини третьої статті 62 Конституції України «обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом» дає підстави для висновку, що обвинувачення у вчиненні злочину не може бути обґрунтоване фактичними даними, одержаними в незаконний спосіб, а саме: з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина; з порушенням встановлених законом порядку, засобів, джерел отримання фактичних даних; не уповноваженою на те особою тощо.

ОСОБА_1 вину в інкримінованому йому правопорушенні не визнав, а тому виходячи з презумпції невинуватості, його вина має бути доведена на підставі належних, допустимих та достовірних доказів, одержаних (зібраних, складених) в порядку та спосіб, що установлений законами України, які в своєму системному взаємозв`язку поза розумним сумнівом доводили винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення за ст. 173 КУпАП.

За ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Рішенням Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010 (п.4.1) встановлено, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються наконституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, згідно яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, суд встановив, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №608102 від 09.05.2025, у ніч з 08 травня 2025 року на 09 травня 2025 року, ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме на фасаді магазину «Наталі» за адресою: вул.Центральна, 9/1, с.Кобзарці Миколаївської області, намалював російську символіку «Z» і «V», російський прапор та нецензурне слово, та на воротах будинку ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , намалював російський прапор та російську символіку «Z» і «V», чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Поряд з цим, окрім протоколу про адміністративне правопорушення, складеного старшим інспектором СВГ ВП №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області Сироєжко М.В., до провадження не долучено жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував ті обставини, що саме ОСОБА_1 , у ніч з 08 травня 2025 року на 09 травня 2025 року порушив громадський порядок та спокій громадян, а саме зробив написи фарбою з нецензурними словами та намалював російський прапор, російську символіку «Z» і «V» на фасаді магазину та воротах будинку, належних ОСОБА_2 .

Пояснення потерпілого ОСОБА_2 про те, що ОСОБА_1 вчинив дрібні хуліганські дії, оцінюються судом критично, оскільки вони не підтвердженні будь-якими належними та допустимими доказами.

Окрім того, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 перебуває з ОСОБА_2 у неприязних відносинах.

Долучена ж до матеріалів справи заява ОСОБА_2 від 09.05.2025, підтверджує лише факт звернення потерпілого до ВП №2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській областііз заявою про вжиття заходів до невідомої особи, яка в ніч з 08.05.2025 на 09.05.2025, на фасаді магазину «Наталі» по вул.Центральна, 9/1, с.Кобзарці, нанесла проросійську символіку, а також, нанесла символіку на ворота його домоволодіння по АДРЕСА_2 .

Крім того, із долучених до матеріалів провадження та досліджених у судовому засідання фотознімків, які є додатками до протоколів огляду місця події, встановлено, що на них зафіксовано надписи з нецензурною лексикою та проросійською символікою на фасаді магазину та воротах домоволодіння, однак матеріали не містять жодних даних на підставі яких можна зробити висновок, що надписи зроблені саме ОСОБА_1 .

Будь-які інші належні, допустимі та достовірні докази, які безспірно вказували б на наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у справі відсутні, судом такі докази не встановлені. До того ж, в рішеннях ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» суд зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Таким чином, в діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення відсутній.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст. 280, 283-284 КУпАП, суддя

постановила:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП,у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Снігурівський районний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, за наслідками розгляду справи по суті.

Суддя О.П.Бодрова