Справа № 367/5271/25
Провадження №3/367/1769/2025
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 травня 2025 року місто Ірпінь

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Білогруд О.О., за участі особи, стосовно якої складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , якій роз`яснено положення статті 63 Конституції України та статті 268 КУпАП, вивчивши матеріали, які надійшли з Бучанського районного управління поліції №1 ГУНП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ,

за статтею 173 КУпАП, -

установив:

до Ірпінського міського суду Київської області надійшла справа з протоколом (серія ВАД № 241525) про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину визнала у повному обсязі, зазначила, що події, описані у протоколі відбулися на вулиці у присутності сторонніх осіб. При цьому, між нею і потерпілим існує затяжний конфлікт. Разом з тим, обіцяла суду в подальшому не порушувати громадський порядок та уникати конфліктних ситуацій із потерпілим.

Дослідивши матеріли справи про адміністративне правопорушення та заслухавши пояснення ОСОБА_1 у суді, суддею встановлено таке.

21.04.2025 близько 18:00 ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , образливо чіплялась та висловлювалась нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян. Відповідальність за вказане правопорушення передбачено статтею 173 КУпАП.

Згідно статті 173 КУпАП відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивною ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки правопорушника. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян підтверджується в своїй сукупності дослідженими доказами, а саме: відомостями, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення (серія ВАД № 241525, складеного 21.04.2025), протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 21.04.2025, а також поясненнями ОСОБА_1 у суді.

Аналізуючи досліджені докази, оцінюючи встановлені обставини у їх сукупності, суддя приходить до висновку, що дії правопорушниці слід кваліфікувати за статтею 173 КУпАП, яка передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян і тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

При накладенні адміністративного стягнення відповідно до статті 33 КУпАП враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує вину особи, що притягається до адміністративної відповідальності суд вважає щире каяття, обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , суд не убачає.

Враховуючи викладене, а також характер вчиненого ОСОБА_1 правопорушення, особу порушниці, ступінь вини та її ставлення до вчиненого, суддя вважає, що для досягнення мети адміністративного стягнення та завдань Кодексу України про адміністративного правопорушення достатнім буде призначення адміністративного стягнення у виді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією статті, а саме трьох неоподатковуваних мінімума доходів громадян.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Пунктом 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» установлено з 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3 028 гривень. Таким чином, розмір судового збору станом на час розгляду справи становить 605 гривень 60 копійок, які підлягають стягненню з порушниці.

Керуючись статтями 23, 27, 33-35, 39-1, 40-1, 173-2, 221, 283 та 284 КУпАП, суддя -

постановив:

ОСОБА_1 визнати винною в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, та притягнути до адміністративної відповідальності.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 гривню 00 копійок, які необхідно сплатити в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 605 гривень 60 копійок.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через 15 днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі апеляційного оскарження - не пізніше як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у зазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцем знаходження його майна, в порядку, встановленому законом (статті 307 та 308 КУпАП).

Строк пред`явлення постанови до примусового виконання - три місяці з дня її винесення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього може бути застосоване подвійне стягнення штрафу в порядку статті 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня прийняття відповідної постанови.

Суддя О.О. Білогруд