Справа № 192/802/25
Провадження № 3/192/339/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 травня 2025 року

Суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Ковальчук Н.В.,

за участю:

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Дніпродзержинську Дніпропетровської області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП,

встановила:

До суду від відділення поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції № 1 ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1 № 283534, складеним 27 березня 2025 року, 27.03.2025 близько 20:45 в смт Солоному по вул. Бр. Більченко, 65, водій ОСОБА_1 , керуючи автомобілем ВАЗ 2109, н.з. НОМЕР_1 , здійснюючи поворот ліворуч, при об`їзді перешкоди (ями) допустила зіткнення із зустрічним автомобілем Кіа Соренто, н.з. НОМЕР_2 , внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, чим порушила п. 10.5 ПДР порушення правил повороту праворуч та ліворуч при виїзді з перехрещення проїзних частин. Відповідальність передбачена ст. 124 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнала, посилалась на те, що Правила дорожнього руху не порушувала, пояснила, що рухалась по дорозі по своїй полосі та з вулиці Бр. Більченко повертала праворуч у провулок без назви та перешкоди праворуч у неї не було.

ОСОБА_2 , водій автомобіля Кіа Соренто, н.з. НОМЕР_2 , у судове засідання не прибув, судова повістка була направлена йому sms-повідомленням та її доставлення підтверджується відповідною довідкою.

За змістом письмового пояснення ОСОБА_2 , наявного у матеріалах справах, він рухався по вулиці від вул. Чукмарьова за направленням до вул. Бельченко, з вулиці Бельченко здійснював поворот автомобіль ВАЗ 2103, н.з. НОМЕР_1 , який допустив зіткнення з його авто КІА Соренто, н.з. НОМЕР_2 , чим завдав механічні пошкодження з матеріальними збитками, потерпілих немає.

Суд зазначає, що згідно з протоколом, водій ОСОБА_1 , по вул. Бр. Більченко, керуючи автомобілем ВАЗ 2109, н.з. НОМЕР_1 , здійснювала поворот ліворуч, при об`їзді перешкоди (ями) допустила зіткнення із зустрічним автомобілем Кіа Соренто, н.з. НОМЕР_2 .

Згідно з поясненнями ОСОБА_1 у судовому засіданні, вона, рухалась на автомобілі та з вулиці Бр. Більченко повертала праворуч у провулок, де відбулось зіткнення автомобілів.

Наданими суду доказами, в тому числі схемою місця не підтверджено, що ОСОБА_1 , здійснювала поворот ліворуч, як зазначено у протоколі.

За таких обставин, суд доходить висновку, що обставини вчинення адміністративного правопорушення, викладені у протоколі, не доведені наданими суду доказами.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За змістом ст. 245 КУпАП до завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення належить, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів у справі про адміністративне правопорушення покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд наголошує, що суд здійснює розгляд протоколу виключно в межах пред`явленого особі обвинувачення за кваліфікацією, яка визначена працівником поліції та зазначена у протоколі, під час якого суддя встановлює наявність або відсутність в діянні особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення передбаченого конкретною частиною статті або статтею КУпАП.

Суд звертає увагу, що обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, суд також не має права самостійно відшуковувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За приписами ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до позиції Європейського Суду з прав людини сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави (рішення від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції»).

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а зазначає, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст. 368-2 КК України зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип in dubio pro reo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», «Кобець проти України» та ін.).

Враховуючи викладене, дослідивши повно та всебічно матеріали справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням того, що всі сумніви у винуватості особи повинні тлумачитися на її користь та винність особи не може ґрунтуватись на припущеннях, суд доходить висновку про недоведеність вчинення вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у справі належить закрити.

Керуючись ст. 247 КУпАП,

постановила:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, закрити у зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови через Солонянський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя Н.В. Ковальчук