"19" травня 2025 р. Справа № 363/2605/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2025 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Олійник С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 ,

яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП,

встановив:

04 травня 2025 року приблизно о 17 год. 00 хв. громадянка ОСОБА_1 за адресою проживання АДРЕСА_1 вчинила домашнє насильство психологічного характеру по відношенню до своєї малолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме словесно ображала нецензурною лайкою, чим завдала шкоди її психологічному здоров`ю, та чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Зазначені обставини підтверджуються:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №709792 від 04 травня 2025 року, зі змісту якого встановлено, що ОСОБА_1 підписала протокол про адміністративне правопорушення, будь-які зауваження та скарги відсутні;

- рапортом чергового Вишгородського РУП ГУНП в Київській області від 04 травня 2025 року, зареєстрованим в ЖЄО за №11591, відповідно до якого на лінію 102 надійшов виклик від ОСОБА_3 про те, що його дружина за адресою АДРЕСА_1 , перебуває у стані сп`яніння та б`є доньку, інформацію йому повідомила донька по телефону;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , відповідно до яких остання підтвердила обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, що дійсно 03.05.2025 виник конфлікт з донькою, яка висловлювалась нецензурною лайкою, на що Короп дала їй ляпасу, на наступний день конфлікт продовжився через відсутність дозволу гуляти, також висловлювалась на неї нецензурною лайкою ;

- рапортом поліцейського СПДН Вишгородського РУП ГУНП в Київській області Чорного Валентина;

- копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ;

- копією паспорту ОСОБА_1 ;

- довідкою начальника СЮП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області Якименка Сергія про те, що ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не притягувалась;

- заявою ОСОБА_1 про визнання вини;

ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, до суду не прибула, надав суду заяву, у якій свою провину визнала, просила проводити розгляд справи без її участі.

Стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею ст. 173-2 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Неявку правопорушника у судове засідання суд розцінює, як намагання уникнути відповідальності та затягування розгляду справи.

З огляду на те, що при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, не з`явилась у судове засідання, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Отже, сторона, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду справи, учасником якої він є, та зобов`язана утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі №910/189/14.

Відтак суд вважає за можливе розглянути матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, за її відсутності, так, як вважає, що його неявка до суду фактично призведе до уникнення відповідальності внаслідок спливу строків накладення стягнення.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного.

Якщо адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173-2 або 173-6 цього Кодексу, було вчинено у присутності малолітньої чи неповнолітньої особи, така особа також визнається потерпілою, незалежно від того, чи було їй заподіяно шкоду таким правопорушенням. Таким чином на дитину поширюються права потерпілого.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, тягне за собою накладення штрафу від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до десяти діб.

Діяння, передбачене частиною першої цієї статті, вчинене стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи, тягне за собою накладення штрафу від тридцяти до шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до п`ятдесяти годин, або адміністративний арешт на строк від двох до десяти діб.

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, що відомості викладені у протоколі про адміністративне правопорушення щодо вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП є достовірними та підтверджені зазначеними вище доказами.

Таким чином, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, а її вину доведено повністю.

При обранні стягнення суд ураховує конкретні обставини справи та дані про особу правопорушника.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 33, 173-2, 283 і 284 КУпАП,

постановив:

визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 30 (тридцяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП України судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. на користь держави.

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше як через 15 днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у вищезазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Вишгородський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

Суддя С.В. Олійник