Єдиний унікальний номер 205/4588/25
Номер провадження3/205/1682/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2025 м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дахно М.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Відділу поліції №1 Дніпровського районного управління поліції №1 ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов протокол серії ВАД №402874 від 10.03.2025 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Відповідно до вказаного протоколу 12.02.2025 о 14:30 за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння у громадському місці під`їзді будинку АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою на ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок та спокій громадян.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду надано такі матеріали:

-скарга ОСОБА_2 на ім`я начальника ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області відносно ОСОБА_3 ;

-копія пенсійного посвідчення ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що з 2021 року мешкає за адресою: АДРЕСА_2 у гуртожитку у кімнаті АДРЕСА_3 разом із співмешканкою ОСОБА_4 , яка є інвалідом. У цьому ж будинку у кімнаті поряд мешкає ОСОБА_5 , з якою у нього склалися конфліктні відносини. Наполягає, що 12.02.2025 приблизно о 14:30 не вчиняв жодних хуліганських дій, як вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, пояснення ОСОБА_6 заперечує, нецензурною лайкою відносно неї або інших людей не висловлювався, тим паче нікого не штовхав. Додав, що у 2022 році він дійсно розбив вікно у кухні гуртожитку, тому що необережно із ним поводився, але поставив інше скло. Після цього взагалі кухнею користується лише тоді, коли треба набрати води, оскільки придбав електричну пічку та готує їжу на ній.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що мешкає у квартирі АДРЕСА_4 . У цьому ж будинку мешкає ОСОБА_1 у 34 кімнаті. 12.02.2025 приблизно о 14:30, як вказано у протоколі про адміністративне

правопорушення, вона перебувала на кухні гуртожитку та побачила, як ОСОБА_1 вийшов звідти та забув вимкнути газ. Коли вона прибігла до його кімнати та стала стукати йому в двері, повідомила про те, що він залишив газ, він вийшов, став на неї кричати нецензурною лайкою, штовхнув її. ОСОБА_1 в цей час перебував у стані сильного алкогольного сп`яніння. Це почули сусіди, вони почали робити йому зауваження, почалась сварка. ОСОБА_7 пішов на кухню та почав бити вікна на кухні. Хтось із сусідів викликав поліцію.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_8 пояснила, що мешкає за адресою: АДРЕСА_5 . У цьому ж будинку мешкає ОСОБА_1 у 34 кімнаті. 12.02.2025 приблизно о 14:30 вона перебувала у себе в кімнаті, всі почули сильний запах газу. Зробили висновок, що його не закрив ОСОБА_7 , оскільки раніше від неодноразово таке вчиняв, тоді ОСОБА_9 ОСОБА_10 зробила зауваження ОСОБА_7 . Коли свідок вийшла із кімнати, побачила ОСОБА_9 та ОСОБА_7 у стані сильного алкогольного сп`яніння, та сусідку ОСОБА_11 , яка розбороняла ОСОБА_7 та Волошину. Свідок зробила йому зауваження з приводу газу, він став нецензурно лаятися та став бити вікна у кухні кулаками, скло стало розлітатися, всі вибігли з кухні на вулицю та викликали поліцію. Коли приїхали працівники поліції, ОСОБА_7 вів себе агресивно. Вони все розповіли працівникам поліції, та останні зробили фотознімки вікон в кухні гуртожитку.

Також на адресу суду надійшли письмові пояснення свідка ОСОБА_12 , яка пояснила, що мешкає разом із ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , яка заперечувала обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, проте по суті справи щодо події 12.02.2025 пояснень не надала.

Дослідивши обставини справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов таких висновків.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точності відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, а також іншими документами.

Згідно вимог п.15 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 06.11.2015, складання протоколів про адміністративні правопорушення, отримання пояснення від осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків здійснюють уповноважені на те посадові особи органів поліції; до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Згідно диспозиції статті 173 КУпАП, дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок, і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Поряд з цим диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено наслідки за вчинення хуліганських дій - порушення громадського порядку і спокою громадян.

Суд, дослідивши скаргу ОСОБА_2 на ім`я начальника ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, яка стосується іншої особи - ОСОБА_3 , визнає її неналежним доказом у даній справі.

Копія пенсійного посвідчення ОСОБА_1 підтверджує особу ОСОБА_1 , але не є доказом вчинення ним адміністративного правопорушення.

Таким чином, уповноваженою особою на підтвердження вчинення адміністративного правопорушення надано лише один протокол про його вчинення.

Суд також бере до уваги пояснення потерпілої ОСОБА_2 та свідка ОСОБА_8 про те, що 12.02.2025 близько 14:30 ОСОБА_1 нецензурно лаявся та побив вікна у кухні гуртожитку за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з тим суд зауважує, що такі дії ОСОБА_1 не відображено у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення, а місцем вчинення хуліганських дій у протоколі взагалі зазначено під`їзд будинку за вказаною адресою.

Жодних фотознімків, які згідно пояснення свідка ОСОБА_8 зробили працівники поліції, до протоколу не долучено. Суд також акцентує увагу на тому, що в порушення вимог п.15тІнструкції матеріали справи взагалі не містять жодних пояснень особи, що притягається до адміністративної відповідальності, потерпілої або свідків.

Інших доказів на підтвердження суб`єктивної та об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суду не надано.

Оцінюючи зазначені докази, суд бере до уваги, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до ст. 251 КУпАП є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Однак, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення і являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи. Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України», п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини»).

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене, і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 N 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в України та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» вказується, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпції факту. Тобто таких, які не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відсутність у даній справі належних та беззаперечних доказів вчинення ОСОБА_1 дій, які порушили громадський порядок та спокій громадян, не дає можливості стверджувати про наявність у йогодіях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Отже, поза розумним сумнівом не доведено винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 має бути закрита у в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.33, 38, 40-1, ст.173, 247, 251, 280 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.М.Дахно