"22" травня 2025 р. Справа № 363/2010/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Дьоміна О.П., розглянувши матеріал, який надійшов з Державної екологічної інспекції столичного округу, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Горностайпіль, Вишгородського району, Київської області, громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшли адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Так, зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення за №000069 від 25.03.2025 року слідує, що 25.03.2025 року о 18 год. 10 хв. на р. Тетерів поблизу с. Пилява Вишгородського району Київської області, ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства, а саме: проводив вилов риби з дерев`яного човна, забороненим знаряддям лову сітка з жилки в кількості 1 шт. Риби не виловив. Вказаними діями ОСОБА_1 порушив п.п. 1 п. 1 розділу IV «Правил любительського та спортивного рибальства» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, при цьому скерував на адресу суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, вину визнає.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, адміністративні правопорушення за ст. 85 КУпАП не відноситься до правопорушень, по яким є обов`язковою присутність в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини від 03.04.2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» від 26.04.2007 (п.27) «Трух проти України» від 14.10.2003 року наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження. А відтак, ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних матеріалів та поданої заяви.

Дослідив матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного:

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 4 ст. 85 КУпАП передбачена відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову), що тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

Згідно зі ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ» - для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Забороняються знаряддя добування об`єктів тваринного світу, що призводять до калічення диких тварин, їх страждань та масового безконтрольного знищення.

Стаття 63 вказаного Закону України наголошує, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища.

Так, зі змісту пп. 1 п. 1 р. IV Правил любительського та спортивного рибальства випливає, що забороняється добування (вилов) такими знаряддями: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами.

Перевіривши матеріали справи, судом встановлено, що факт вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, підтверджується наступними доказами:

- протоколами про адміністративне правопорушення за №000069 від 25.03.2025 року, при цьому зміст протоколу про адміністративне правопорушення вказує на отримання його копії ОСОБА_1 , в якому роз`яснюються його процесуальні права, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, зазначений протокол ОСОБА_1 підписаний, зауважень та доповнень від нього не надходило;

- описом знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, об`єктів тваринного світу, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів від 25.03.2025 року, відповідно до якого у ОСОБА_1 вилучено сітку з жилки розміром L-10 м., H- 1,2 м., Q-40 м.м. у кількості 1 шт.;

- розпискою від 25.03.2025 року, згідно з якою ОСОБА_1 прийняв на зберігання знаряддя незаконного добування, а саме дерев`яний човен у кількості 1 шт. та весла у кількості 2 шт.;

- квитанцією про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративне правопорушення за №1.

Досліджені під час судового розгляду справи та перевірені вищенаведені письмові докази є належними та допустимими у розумінні ст. 251 КУпАП та свідчать про грубе порушення ОСОБА_1 правил рибальства (рибальство із застосуванням інших заборонених знарядь лову).

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року ЄСПЛ звертає увагу, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Таким чином, дотримуючись принципу неупередженості та об`єктивності, відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд, давши належну оцінку наявним у справі доказам у їх сукупності, дійшов обґрунтованих висновків про доведеність вини ОСОБА_1 «поза будь-яким розумним сумнівом» у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушниці, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, враховуючи дані про особу ОСОБА_1 , відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, суд вважає за необхідне накласти адміністративне стягнення у виді штрафу, що передбачено санкцією ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Вирішуючи питання щодо конфіскації знарядь вчинення адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного:

Так, згідно з ч. 4 ст. 85 КУпАП, грубе порушення правил рибальства, зокрема рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову, тягне за собою накладення штрафу з можливістю конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої. Таким чином, конфіскація зазначених предметів не є обов`язковою і застосовується з урахуванням характеру правопорушення, розміру шкоди, а також інших обставин справи.

Згідно вимог ст. 29 КУпАП - конфіскації підлягають лише ті предмети, які були безпосередніми знаряддями вчинення адміністративного правопорушення і є власністю правопорушника.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 здійснював вилов водних біоресурсів забороненим знаряддям лову сіткою з жилки в кількості однієї штуки, яка, відповідно до Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року за №700, є забороненим знаряддям лову, у зв`язку з чим підлягає конфіскації

Разом з тим, вилучений та переданій на відповідальне зберігання ОСОБА_1 дерев`яний човен та два весла не були спеціально пристосованими знаряддями для незаконного вилову риби. Човен використано як транспортний засіб для переміщення по воді і його участь у вчиненні правопорушення носила допоміжний характер, не була безпосередньо пов`язана із самим способом незаконного вилову. Крім того, у матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження права власності на вказаний човен з боку особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Відсутня інформація щодо реєстрації човна, щодо його бортових номерів, а тому він не може бути предметом конфіскації у порядку, передбаченому ст. 29 КУпАП.

Суд також враховує, що ОСОБА_1 риби виловлено не було, що свідчить про відсутність істотної екологічної чи матеріальної шкоди. Крім того, останній провину визнав, щиро покаявся, інформації про те, що вказана особа вже притягалася до відповідальності за вказане правопорушення раніше, матеріали справи теж не містять. А відтак, з урахуванням наведеного, а також принципу співмірності втручання у майнові права особи, закріпленого у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає, що підстави для конфіскації човна з веслами відсутні.

Наведене відповідає практиці Європейського суду з прав людини, викладеній у Рішенні від 06.11.2008 року по справі «Ісмаїлов проти Росії», відповідно якій, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, стягнення повинне бути пропорційним, відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

У випадку, якщо суд дійде висновку, що стягнення у вигляді конфіскації майна не забезпечить балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту права власності конкретної особи, то він має право не накладати таке стягнення навіть у випадку, коли воно передбачене положеннями норми відповідного закону України як обов`язкове.

Ураховуючи викладене, суд доходить висновку, що сітка з жилки, як безпосереднє знаряддя вчинення правопорушення підлягає конфіскації, тоді як дерев`яний човен та два весла, підлягають поверненню ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 29, 40, 40-1, 85, 268, 279, 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення в межах санкції цієї статті у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340 (триста сорок) грн. 00 коп.

Заборонене знаряддя лову, а саме сітку з жилки розміром L-10 м., H- 1,2 м., Q-40 м.м. у кількості 1 шт., вилучену у ОСОБА_1 згідно з описом знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, об`єктів тваринного світу, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів від 25.03.2025 року, яка у відповідності до розписки перебуває на зберіганні у ОСОБА_1 - конфіскувати.

Дерев`яний човен у кількості 1 шт. та весла у кількості 2 шт., які відповідно до розписки перебувають на зберіганні у ОСОБА_1 залишити в розпорядженні останнього.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. на користь держави.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області на протязі десяти днів.

Суддя О.П. Дьоміна