Справа № 521/4265/25
Номер провадження 3/521/2468/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2025 року м. Одеса

Хаджибейський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді Засядьвовк О.Д.,

за участю секретаря Положенцевої Ю.Ю.,

представника Одеської митниці Євдокимова Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу, що надійшла з Одеської митниці Державної митної служби України за протоколом складеним відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керівника ТОВ «Ольвіс-Агро» (), проживаючої: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 , за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 483 Митного кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

До Хаджибейського районного суду міста Одеси надійшов протокол № 0074/500000/2025 від 03.02.2025 року про порушення митних правил з відповідними матеріалами, у відношенні гр. ОСОБА_1 за ознаками скоєння правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 483 МК України.

З вищезазначеного протоколу про порушення митних правил вбачається, що Одеською митницею здійснено перевірку зовнішньоекономічної діяльності ТОВ «Ольвіс-Агро» () (Продавець) відповідно до контракту від 15.09.2021 № 150921-SFM, укладеного з компанією «Lexum Agro Kft.» (085 Budapest, Jozsef korut 36. Fszt. 5, б Hungary) (Покупець).

В ході перевірки встановлено, що ТОВ «Ольвіс-Агро» () за митними деклараціями типу ЕК 10 АА від 09.02.2022 № UA500130/2022/4478 , від 30.10.2021 № UA500130/2021/213885, від 06.11.2021 № UA500130/2021/214564 експортовано на адресу Покупця товар «Шрот соняшниковий, гранульований, українського походження, вироблений з насіння соняшнику врожаю 2021 року…», загальною вагою брутто/нетто 1 942 541,0 кг., фактурною вартістю 426 448,0 доларів США, що згідно з курсом НБУ на день здійснення митного оформлення складає 11 303 174,78 грн.

Митне оформлення зазначених митних декларацій здійснено з наданням документів, які передбачені ст. 335 Митного кодексу України (далі - МК України), серед яких: зовнішньоекономічний контракт від 15.09.2021 № 150921-SFM, рахунки-фактури (інвойси): від 08.02.2022 № 3, від 29.10.2021 № 1, від 05.11.2021 № 1/.

Відповідно до інформації, зазначеної у митних деклараціїях та товаросупровідних документах встановлено, що продавцем товару є компанія ТОВ «Ольвіс-Агро» (, Україна, 54018, Миколаївська область, м. Миколаїв, Інгульський район вул. 28-ї Армії, буд. 3-В/1) в особі директора ОСОБА_1 , а покупцем є іноземна компанія «Lexum Agro Kft.» (085 Budapest, Jozsef korut 36. Fszt. 5, б Hungary) в особі директора Ерно Тот (Toth Erno).

24.10.2024 Одеською митницею листом Держмитслужби від 24.10.2024 № 06-02/26-04/7/2384 (вх. Одеської митниці № 28804/4 від 24.10.2024) отримано відповідь митних органів Угорщини з додатками на запит стосовно надання адміністративної допомоги у проведенні перевірки щодо підтвердження факту реєстрації та здійснення фінансово-господарської діяльності компанії-нерезидента «Lexum Agro Kft.» (085 Budapest, Jozsef korut 36. Fszt. 5, б Hungary) в особі директора ОСОБА_2 (Toth Erno), а також надання інформації щодо осіб, які її очолюють на теперішній час, видів господарської діяльності, статусу компанії, її реєстраційного номеру, податкового номеру та дати реєстрації/ліквідації компанії.

Так згідно інформації митних органів Угорщини встановлено наступне:

«…2. Податковий номер компанії («Lexum Agro Kft.») 26498605-2-42 було видалено 21 грудня 2020 року. Після анулювання податкового номера та одночасно з офіційним анулюванням компанії (13 липня 2021 року), реєстраційний суд Будапешта- Столичний обласний суд заборонив йому продовжувати діяльність.

З огляду на вищезазначене, компанія не могла виставити рахунок-фактуру (наприклад, для зовнішньоекономічної діяльності) відповідно до правових норм відповідного податкового законодавства Угорщини (Закон CL від 2017 року про правила оподаткування) та законодавства про компанії (Закон V від 2006 року про публічність компанії, реєстрацію компаній та процедуру ліквідації), і тому вона не могла здійснювати жодної господарської діяльності з 21 грудня 2020 року...»

Також, додатком до вищезазначеної відповіді митних органів Угорщини, надана відповідь № , яка була підготовлена Східно-Будапештською податковою та митною дирекцією Національною податковою та митною адміністрацією Угорщини, відповідно до якої було ініційовано заслуховування, під час якого був присутній керуючий директор Ерно Тот та, як зазначено в протоколі, він не володіє жодною інформацією про операції «Lexum Agro Kft.».

З урахуванням вищезазначеного та за результатами проведеної перевірки Одеською митницею товаросупровідних документів ТОВ «Ольвіс-Агро» (), а саме зовнішньоекономічного контракту від 06.09.2021 № 060921-SFO, укладеного з компанією «Lexum Agro Kft.» (реєстраційний номер № 01 09 328805) встановлено, що на дату підписання зовнішньоекономічного контракту від 15.09.2021 № 150921-SFM компанія-нерезидент «Lexum Agro Kft.» не могла здійснювати господарської діяльності згідно законодавства Угорщини.

Таким чином встановлено, що зовнішньоекономічний контракт 15.09.2021 № 150921-SFM, поданий ТОВ «Ольвіс-Агро» до митного оформлення митних декларацій типу ЕК 10 АА від 09.02.2022 № UA500130/2022/4478 , від 30.10.2021 № UA500130/2021/213885, від 06.11.2021 № UA500130/2021/214564, не може вважатиметеся дійним та законим на дату його підписання, а саме 15.09.2021.

Продавцем та відправником вказаного товару є ТОВ «Ольвіс-Агро» () в особі гр. України ОСОБА_1 , яка як керівник підприємства: організує, визначає, формулює, планує, здійснює і координує діяльність підприємства та в розумінні п. 43 ст. 4 МК України є посадовою особою цього підприємства.

Перебуваючи на посаді керівника підприємства, гр. ОСОБА_1 відповідає за фінансово-господарську діяльність підприємства і зобов`язана забезпечити надання до митного контролю і оформлення документи з достовірною та правдивою інформацією.

Таким чином, на думку митного органу, гр. України ОСОБА_1 , керівником ТОВ «Ольвіс-Агро» () вчинені дії, спрямовані на переміщення товару «Шрот соняшниковий, гранульований, українського походження, вироблений з насіння соняшнику врожаю 2021 року…», загальною вагою брутто/нетто 1 942 541,0 кг., фактурною вартістю 426 448,0 доларів США, що згідно з курсом НБУ на день здійснення митного оформлення складає 11 303 174,78 грн. з приховуванням від митного контролю шляхом подання митному органу, як підстави для переміщення товарів підроблений зовнішньоекономічний контракт від 15.09.2021 № 150921-SFM, чим скоєно порушення митних правил, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України.

У судовому засіданні гр. ОСОБА_1 участі не приймала, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена шляхом розміщення відповідної інформації на офіційному веб сайті Малиновського районного суду м. Одеси (веб - адреса сторінки: http://ml.od.court.gov.ua) та надісланням судової повістки. Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу сторони є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду. Суд вважає її такою, що своєчасно сповіщену про дату, час та місце судового засідання, а тому наявні усі підстави для розгляду справи без її участі, відповідно до ч. 4 ст. 526 МК України.

Представник Одеської митниці Державної митної служби в судовому засіданні матеріали про порушення митних правил підтримав і просив застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення, передбачене санкцією ч.1 ст. 483 МК України у вигляді штрафу у розмірі 100 відсотків від вартості товару з конфіскацією товару.

Заслухавши думку представника Одеської митниці Державної митної служби України, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України.

Згідно зі ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

У відповідності до ст. 9, 10 КУпАП правопорушення визнається вчиненим: 1) умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, 2) з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 483 МК України адміністративна відповідальність настає в разі переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Основним безпосереднім об`єктом правопорушення за даним законом є встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України, а об`єктивною стороною - дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України, тобто, активна поведінка (вчинок) особи.

Суб`єктивна сторона передбачає наявність прямого умислу, тобто винний у скоєнні правопорушення чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, предметів і речовин через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України з порушенням встановленого порядку чи вивезти з України, у тому числі і шляхом використання спеціально виготовлених сховищ (тайників).

Судом встановлено, що Одеською митницею здійснено перевірку зовнішньоекономічної діяльності ТОВ «Ольвіс-Агро» () (Продавець) відповідно до контракту від 15.09.2021 № 150921-SFM, укладеного з компанією «Lexum Agro Kft.» (085 Budapest, Jozsef korut 36. Fszt. 5, б Hungary) (Покупець).

В ході перевірки встановлено, що ТОВ «Ольвіс-Агро» () за митними деклараціями типу ЕК 10 АА від 09.02.2022 № UA500130/2022/4478 , від 30.10.2021 № UA500130/2021/213885, від 06.11.2021 № UA500130/2021/214564 експортовано на адресу Покупця товар «Шрот соняшниковий, гранульований, українського походження, вироблений з насіння соняшнику врожаю 2021 року…», загальною вагою брутто/нетто 1 942 541,0 кг., фактурною вартістю 426 448,0 доларів США, що згідно з курсом НБУ на день здійснення митного оформлення складає 11 303 174,78 грн.

Митне оформлення зазначених митних декларацій здійснено з наданням документів, які передбачені ст. 335 Митного кодексу України (далі - МК України), серед яких: зовнішньоекономічний контракт від 15.09.2021 № 150921-SFM, рахунки-фактури (інвойси): від 08.02.2022 № 3, від 29.10.2021 № 1, від 05.11.2021 № 1/.

Відповідно до інформації, зазначеної у митних деклараціїях та товаросупровідних документах встановлено, що продавцем товару є компанія ТОВ «Ольвіс-Агро» (, Україна, 54018, Миколаївська область, м. Миколаїв, Інгульський район вул. 28-ї Армії, буд. 3-В/1) в особі директора ОСОБА_1 , а покупцем є іноземна компанія «Lexum Agro Kft.» (085 Budapest, Jozsef korut 36. Fszt. 5, б Hungary) в особі директора Ерно Тот (Toth Erno).

Статтею 320 МК України встановлено, що форми та обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються на підставі результатів системи управління ризиками. Форми та обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи та міжнародних договорів України, укладених відповідно до закону, після завершення митного оформлення, визначаються в порядку, встановленому МК України. Пунктом 8 частини 1 статті 336 МК України встановлено, що однією з форм митного контролю є направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу.

24.10.2024 Одеською митницею листом Держмитслужби від 24.10.2024 № 06-02/26-04/7/2384 (вх. Одеської митниці № 28804/4 від 24.10.2024) отримано відповідь митних органів Угорщини з додатками на запит стосовно надання адміністративної допомоги у проведенні перевірки щодо підтвердження факту реєстрації та здійснення фінансово-господарської діяльності компанії-нерезидента «Lexum Agro Kft.» (085 Budapest, Jozsef korut 36. Fszt. 5, б Hungary) в особі директора ОСОБА_2 (Toth Erno), а також надання інформації щодо осіб, які її очолюють на теперішній час, видів господарської діяльності, статусу компанії, її реєстраційного номеру, податкового номеру та дати реєстрації/ліквідації компанії.

Так згідно інформації митних органів Угорщини встановлено наступне:

«…2. Податковий номер компанії («Lexum Agro Kft.») 26498605-2-42 було видалено 21 грудня 2020 року. Після анулювання податкового номера та одночасно з офіційним анулюванням компанії (13 липня 2021 року), реєстраційний суд Будапешта- Столичний обласний суд заборонив йому продовжувати діяльність.

З огляду на вищезазначене, компанія не могла виставити рахунок-фактуру (наприклад, для зовнішньоекономічної діяльності) відповідно до правових норм відповідного податкового законодавства Угорщини (Закон CL від 2017 року про правила оподаткування) та законодавства про компанії (Закон V від 2006 року про публічність компанії, реєстрацію компаній та процедуру ліквідації), і тому вона не могла здійснювати жодної господарської діяльності з 21 грудня 2020 року...»

Також, додатком до вищезазначеної відповіді митних органів Угорщини, надана відповідь № , яка була підготовлена Східно-Будапештською податковою та митною дирекцією Національною податковою та митною адміністрацією Угорщини, відповідно до якої було ініційовано заслуховування, під час якого був присутній керуючий директор Ерно Тот та, як зазначено в протоколі, він не володіє жодною інформацією про операції «Lexum Agro Kft.».

З урахуванням вищезазначеного та за результатами проведеної перевірки Одеською митницею товаросупровідних документів ТОВ «Ольвіс-Агро» (), а саме зовнішньоекономічного контракту від 06.09.2021 № 060921-SFO, укладеного з компанією «Lexum Agro Kft.» (реєстраційний номер № 01 09 328805) встановлено, що на дату підписання зовнішньоекономічного контракту від 15.09.2021 № 150921-SFM компанія-нерезидент «Lexum Agro Kft.» не могла здійснювати господарської діяльності згідно законодавства Угорщини.

Таким чином встановлено, що зовнішньоекономічний контракт 15.09.2021 № 150921-SFM, поданий ТОВ «Ольвіс-Агро» до митного оформлення митних декларацій типу ЕК 10 АА від 09.02.2022 № UA500130/2022/4478 , від 30.10.2021 № UA500130/2021/213885, від 06.11.2021 № UA500130/2021/214564, не може вважатиметеся дійним та законим на дату його підписання, а саме 15.09.2021.

Згідно з п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил»

від 03.06.2005 № 8 (зі змінами): «переміщення предметів із приховуванням

від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон України, у т.ч. шляхом подання митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи таких, що містять неправдиві дані».

Згідно з п. 6 цієї Постанови Пленуму, необхідно враховувати, що підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів.

Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Продавцем та відправником вказаного товару є ТОВ «Ольвіс-Агро» () в особі гр. України ОСОБА_1 , яка як керівник підприємства: організує, визначає, формулює, планує, здійснює і координує діяльність підприємства та в розумінні п. 43 ст. 4 МК України є посадовою особою цього підприємства.

Перебуваючи на посаді керівника підприємства, гр. ОСОБА_1 відповідає за фінансово-господарську діяльність підприємства і зобов`язана забезпечити надання до митного контролю і оформлення документи з достовірною та правдивою інформацією.

З метою проведення опитування колишнього керівника та станом на теперішній час головного бухгалтера ТОВ «Ольвіс-Агро» ОСОБА_1 , Одеської митницею направлено виклики за місцем реєстрації від 30.10.2024 № 7.10-4/20-05/10/19104 та від 13.12.2024 № 7.10-5/20-11/10/21886 щодо прибуття до Одеської митниці в термін 06.11.2024 та 07.01.2025 відповідно. Також направлено виклик за юридичною адресою ТОВ «Ольвіс-Агро» від 15.11.2024 № 7.10-4/20-05/13/20202 щодо прибуття до 21.11.2024 до Одеської митниці, як посадової особі підприємства. Станом на теперішній час ОСОБА_1 до Одеської митниці не прибула, про причини неприбуття Одеську митницю не повідомила. Відповідно до відомостей модуля «Провадження в справах про ПМП» АСМО «Інспектор» та інформації, наявної в реєстрі порушників митних правил ЄАІС, гр. ОСОБА_1 протягом 2023-2024 рр. не притягувалась до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 482, 483 МК України

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 03.06.2005 року, №8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил», незаконне переміщення предметів із приховуванням від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон України з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів чи способів, що утруднюють їх виявлення, або шляхом надання одним товарам вигляду інших або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів, чи одержаних незаконним шляхом або таких, що містять неправдиві дані. Підробленими треба вважати як фальшиві документи, так і справжні, до яких внесено неправдиві відомості чи окремі зміни, що перекручують зміст інформації щодо фактів, які ними посвідчуються, а також документи з підробленими підписами, відбитками печаток та штампів.

Таким чином, на думку митного органу, гр. України ОСОБА_1 , керівником ТОВ «Ольвіс-Агро» () вчинені дії, спрямовані на переміщення товару «Шрот соняшниковий, гранульований, українського походження, вироблений з насіння соняшнику врожаю 2021 року…», загальною вагою брутто/нетто 1 942 541,0 кг., фактурною вартістю 426 448,0 доларів США, що згідно з курсом НБУ на день здійснення митного оформлення складає 11 303 174,78 грн. з приховуванням від митного контролю шляхом подання митному органу, як підстави для переміщення товарів підроблений зовнішньоекономічний контракт від 15.09.2021 № 150921-SFM, чим скоєно порушення митних правил, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, підтверджується дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами по справі, зокрема протоколом про порушення митних правил № 0074/500000/2025 від 03.02.2025 року, копією МД № від 09.02.2022 № UA500130/2022/4478 , від 30.10.2021 № UA500130/2021/213885, від 06.11.2021 № UA500130/2021/214564, копією контракту № 150921-SFM від 15.09.2021, копією листів митних органів Угорщини з перекладом, та іншими матеріалами справи у своїй сукупності.

Провадження у справах про порушення митних правил, згідно ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про вид і розмір адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Разом з тим, суд звертає увагу на практику ЄСПЛ та на позицію Конституційного Суду України, викладену в рішенні від 05 липня 2023 року по справі № 3-46/2022 (95/22, 170/22, 233/22) у справі щодо відповідності Конституції України(конституційності) абзацу другого частини першої статті 483 Митного кодексу України.

Так, відповідно до цього рішення, Конституційний Суд України визнав таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним) абзац другий частини першої статті 483 Митного кодексу України(щодо санкції частини даної статті).

Конституційний Суд України дійшов висновку, що для досягнення легітимної мети суд повинен мати дискрецію. Однак суд під час розгляду справи про порушення митних правил за частиною першою статті 483 Кодексу не може забезпечити індивідуалізації відповідальності через: відсутність у зазначеній статті Кодексу інших видів стягнень; неможливість зміни розміру відсотків, за якими визначено штраф і обов`язковість застосування конфіскації. Неможливість вибору виду та розміру адміністративного стягнення з урахуванням обставин справи, а саме: характеру вчиненого протиправного діяння, форми вини, характеристики особи можливості відшкодування заподіяної шкоди, наявності обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, унеможливлює справедливий розгляд справи судом.

Таке законодавче регулювання суперечить засадам демократичного суспільства, базованого на верховенстві права (правовладді) (in democratic society quided by the rule of law). А тому, абзац другий частини першої статті 483 Кодексу суперечить приписам частини першої статті8, частин першої, четвертої статті41, частини другої статті61, частини першої статті64 Конституції України.

Зазначене також відповідає практиці Європейського суду з прав людини та вимогам Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд, використовує Конвенцію (Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод) та практику Суду (Європейського суду з прав людини) як джерело права.

Так, відповідно до положень ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі Перший протокол), кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У справі Краєва проти України (Krayeva v Ukraine від 13 січня 2022 року (заява № 72858/13) Європейський суд з прав людини, констатувавши, що сума штрафу, накладеного на заявницю за порушення митних правил (частина перша статті 483 Кодексу), становила надмірне втручання в її право власності всупереч вимогам статті 1 Першого протоколу до Конвенції, зазначив, зокрема, що: «накладення штрафу як таке становитиме втручання у право, гарантоване абзацом першим статті 1 Першого протоколу до Конвенції, оскільки воно позбавляє особу, якої це стосується, певної частки майна, а саме суми, яку має бути сплачено» (§ 23); «щоб бути сумісним зі статтею 1 Першого протоколу, захід (втручання) має відповідати трьом умовам: він має бути правомірним, мати правомірну мету та забезпечувати справедливий баланс між загальним інтересом суспільства й основоположними правами особи» (§ 24).

За частиною першою статті 483 Митного кодексу, згідно з якою заявницю було визнано винною, штраф у розмірі, що дорівнює вартості товару, сам собою є надмірно великою сумою, та конфіскація товару були обов`язковими заходами без жодних винятків. Брак будь-якої дискреції у цьому випадку не дав українським судам можливості оцінити осібну ситуацію, унаслідок чого втрачається сенс будь-якого оцінювання. Суд уже зазначав, що подібна жорстка система не здатна забезпечити потрібний справедливий баланс між вимогами загального інтересу та захистом права власності особи (§31).

Європейський суд з прав людини вказав, що для того, щоб відповідати вимозі домірності, суворість санкцій має відповідати тяжкості правопорушень, за які їх призначають. Принцип домірності має бути дотриманий не лише під час визначення норм, які стосуються суворості санкції, а й під час оцінювання тих факторів, що їх має бути взято до уваги, коли визначають санкції (рішення у справі Imeri v. Croatia від 24 червня 2021 року (заява № 77668/14), §84).

Таким чином, оцінюючи дотримання права на мирне володіння своїм майном, передбаченого ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд, перш за все виходить із оцінки дотримання принципу правомірності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном та оцінки забезпечення «справедливого балансу», дотримання принципу пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства і основними правами окремої людини) (п.п. 69, 73 рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, п.п. 31, 34 рішення у справі «Ісмаїлов проти РФ» від 06 листопада 2008 року).

Крім того, на думку Європейського суду з прав людини, «стаття 1 Першого протоколу вимагає, щоб будь-яке втручання було виправдано домірним стосовно визначеної мети. Тобто потрібно досягти «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та потребами захисту основоположних прав людини.

Потрібного балансу не буде досягнуто, якщо особі або особам, яких це стосується, доведеться нести індивідуальний і надмірний тягар.

За вказаних обставин, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, рішення Конституційного Суду України, відсутності інформації щодо збереження безпосередніх предметів вчинення адміністративного правопорушення її на момент розгляду справи, які випущено у вільний обіг, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 штраф в розмірі 50 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил, що становить 5 651 587 ( п`ять мільйонів шістсот п`ятдесят одна тисяча п`ятсот вісімдесят сім) гривень 39 (тридцять дев`ять) копійок без конфіскації товарів, оскільки конфіскація товару в даному випадку не є пропорційною, порушуватиме справедливий баланс між загальними правилами декларування та правом власності особи, суперечить положенням ст. 1 Першого Протоколу, а також не забезпечить справедливого балансу між вимогами публічних інтересів та захистом права власності особи та не узгоджуються з принципом верховенства права.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Вимогами п. 5 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 197, 485, 522, 524-529 МК України, ст.ст. 36, 283-285, 294 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір України», суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 відсотків вартості товарів безпосередніх предметів порушення митних правил у сумі 5 651 587 ( п`ять мільйонів шістсот п`ятдесят одна тисяча п`ятсот вісімдесят сім) гривень 39 (тридцять дев`ять) копійок без конфіскації товарів.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у сумі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Хаджибейський районний суд міста Одеси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.Д. Засядьвовк