Справа № 366/1321/25
Провадження № 3/366/962/25
ПОСТАНОВА

23.05.2025 с-ще Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Слободян Н.П.,

за участю потерпілої ОСОБА_1 ,

розглянувши клопотання потерпілої ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, військовослужбовця, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Іванківського районного суду перебуває зазначена справа.

Предметом розгляду справи є те, що 04.04.2025, приблизно о 15 год. 15 хв. в с-щі Іванків по вул. Заводська, 26, собака бійцівської породи «Стаф», яка належить ОСОБА_2 , покусала безпородну собаку, яка належить ОСОБА_1 , що спричинило шкоду майну останньої, чим ОСОБА_2 порушив правила утримання собак і котів та імовірно вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 154 КУпАП.

06.05.2025 справа надійшла до суду. Судове засідання з розгляду справи призначено на 23.05.2025, у яке ОСОБА_2 не з`явився.

23.05.2025 потерпіла ОСОБА_1 подала до суду клопотання, у якому просила викликати до суду в якості свідків:

- працівника поліції, який складав протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_3 ;

- ОСОБА_4 .

У судовому засіданні в обґрунтування свого клопотання потерпіла зазначила, що ОСОБА_5 є особою, якій відомі обставини, за яких пес, що належить ОСОБА_2 покусав її пса.

Щодо виклику працівника поліції як свідка повідомила, що ОСОБА_3 безпосередньо займався досудовим збором доказів, отримував та оцінював зібрані ним докази та може повідомити обставини, які повинні враховуватись судом при ухваленні остаточного рішення.

Розглянувши клопотання, суддя приходить до такого.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 КУпАП потерпілий має право знайомитися з матеріалами справи, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися правовою допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, оскаржувати постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, потерпілий має право заявляти клопотання, які стосуються розгляду справи, у тому числі про виклик і допит свідків.

У відповідності до вимог ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

За приписом ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» - висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У постанові від 27.06.2019 у справі № 560/751/17, Верховний Суд визначив, що показання свідків не є належними доказами у справі, оскільки такі свідки у судовому засіданні не допитувалися та не попереджалися про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих свідчень.

Верховний Суд у цій постанові наголосив судам на неухильному вжитті заходів щодо встановлення фактичних обставин справи.

При цьому, у своїй прецедентній практиці, даючи тлумачення Конвенції, Європейський Суд неодноразово повторював, що з метою забезпечення змагальності процесу всі докази мають, як правило, подаватися у відкритому судовому засіданні у присутності обвинуваченого. Існують винятки з цього принципу, але вони не можуть призводити до порушення права на захист. За деяких обставин може виникнути потреба у використанні показань, отриманих на етапі розслідування. Якщо підсудному було надано достатню й належну можливість спростувати такі показання при їх оголошенні або на пізнішому етапі провадження, саме по собі їх прийняття як доказів не суперечитиме вимогам пункту 1 та підпункту «d» пункту 3 статті 6 Конвенції. Але, з цього природно випливає, що у разі, якщо обвинувальний вирок виключно або вирішальною мірою ґрунтується на показаннях особи, яку обвинувачений (підсудний) не мав можливості допитати особисто чи домогтися її допиту під час розслідування справи або судового розгляду, права сторони захисту виявляються обмеженими настільки, що передбачені статтею 6 Конвенції гарантії виявляються порушеними. Щодо показань свідків, допитати яких у присутності підсудного або його захисника виявилося неможливим, Європейський Суд зауважує, що пункт 1 статті 6 Конвенції, узятий у поєднанні з пунктом 3 статті 6 Конвенції, вимагає від Договірних Сторін ужити конкретних заходів для того, щоб підсудний мав можливість допитати свідків, які свідчать проти нього, чи домогтися їх допиту. Однак, якщо немає підстав звинувачувати органи влади в недостатньо старанних зусиллях із забезпечення підсудному можливості допитати відповідних свідків, відсутність цієї можливості як така не означає необхідності припинення кримінального переслідування. Водночас слід з надзвичайною обережністю ставитися до доказів, отриманих від свідка за обставин, що не давали змоги забезпечити право сторони на захист тією мірою, якою Конвенція завжди вимагає забезпечувати його. Обвинувальний вирок не може ґрунтуватися виключно або вирішальною мірою на показаннях, які сторона захисту не мала можливості спростувати (пункт 41 справи «Олег Колесник проти України»).

Велика палата Верховного Суду в п. 33 постанови від 30.08.2023 у справі № 208/712/19, провадження № 13-47зво22, з посиланням на практику ЄСПЛ зазначив, що виклик і допит судом свідків з власної ініціативи є порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки у результаті зазначених самостійних дій судові органи отримували додаткові докази, які використовували на обґрунтування своїх висновків про винуватість заявників у вчиненні адміністративних правопорушень. Цим самим, суди фактично перебирали на себе функцію прокурора щодо доведення обвинувачення (рішення у справах: «Карєлін проти росії» (Karelin v. Russia) від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08, пункт 16; «Озеров проти росії» (Ozerov v. Russia), № 64962/01, пункт 53; «Кривошапкін проти росії» (Krivoshapkin v. Russia) від 27 січня 2011 року, заява № 42224/02, пункти 44, 45).

Суддя звертає увагу, що в матеріалах справи наявні письмові пояснення свідка ОСОБА_4 , які, з урахуванням клопотання потерпілої мають менше значення в порівнянні з її безпосереднім допитом в суді.

При цьому, протокол про адміністративне правопорушення складав ДОП СВ ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області Дещенко О.В.

З огляду на позицію потерпілої та доводи її клопотання, суддя приходить до переконання, що свідки, яких просить викликати потерпіла можуть повідомити обставини, необхідні для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 272 КУпАП України, як свідок у справі про адміністративне правопорушення може бути викликана кожна особа, про яку є дані, що їй відомі які-небудь обставини, що підлягають установленню по даній справі.

На виклик органу (посадової особи), у провадженні якого перебуває справа, свідок зобов`язаний з`явитися в зазначений час, дати правдиві пояснення, повідомити все відоме йому по справі і відповісти на поставлені запитання.

З огляду на викладене, враховуючи клопотання потерпілої ОСОБА_1 , з метою дотримання гарантованих законом її прав (ст. 269 КУпАП) та встановлення фактичних обставин справи для прийняття у ній законного та обґрунтованого рішення, суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та виклик свідків у судове засідання.

При цьому, судове засідання слід відкласти на іншу дату, про що повідомити осіб, які беруть участь у провадженні по справі.

Керуючись ст. 269, 272 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання потерпілої задовольнити.

У судове засідання з розгляду справи про адміністративне правопорушення, про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, призначене на 08 год. 40 хв. 17.06.2025, викликати для допиту у якості свідків:

-ДОП СП ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 )

- ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_3 ).

Попередити свідків, що у разі їх неявки у судове засідання за викликом суду, до них (у разі першої неявки) може бути накладене грошове стягнення у вигляді штрафу у розмірі від 0,5 до 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та (у разі повторної неявки) накладено стягнення в межах санкції ст. 185-3 КУпАП (прояв неповаги до суду).

Копію цієї постанови для виконання в частині виклику у судове засідання працівника поліції Дещенка Олексія Володимировича направити до відділення поліції № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області (Київська область, Вишгородський район, с-ще Іванків, вул. Київська, 25)

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Слободян