Справа № 309/1464/25
Провадження № 3/309/506/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2025 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Волощук О. Я.,

за участі секретаря судового засідання Кальчевої Д. О.

за участю прокурора Худан І. І.

особи, щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративні матеріали, що надійшли із Управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешк. АДРЕСА_1 , 11.08.2023 року звільнений з посади головного спеціаліста Відділу сприяння роботі регіональних представництв Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, раніше до адміністративної відповідальності не притягався, тимчасово не працює,

за ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

24.04.2025 року до Хустського районного суду Закарпатської області надійшли адміністративні матеріали про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 183 від 17.04.2025 року, згідно наказу Уповноваженого Верховної Ради з прав людини від 09.08.2023 року №739 /к звільнено ОСОБА_1 з посади головного спеціаліста Відділу сприяння роботі регіональних представництв Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради з прав людини з 11 серпня 2023 року за угодою сторін.

ОСОБА_1 припинив повноваження суб`єкта декларування та був зобов`язаний подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави до 01.02.2024 року. Відповідно до даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави, за період не охоплений раніше поданими деклараціями «При звільненні» несвоєчасно 02.02.2024 року.

19 травня 2025 року ОСОБА_1 надав суду пояснення по суті справи, згідно яких зазначив, про те що згідно наказу Уповноваженого Верховної Ради з прав людини від 09.08.2023 року №739 /к був звільнений з посади головного спеціаліста Відділу сприяння роботі регіональних представництв Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради з прав людини з 11 серпня 2023 року за угодою сторін. Як тільки йому повідомили про необхідність складання декларації, він її склав, пропустив один день, вважає такий пропуск малозначним і допустив його з причини хвороби матері та просив закрити провадження у справі, у зв`язку із спливом строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 38 КУпАП за вчинення правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор Худан І. І. в судовому засіданні зазначив, що існують обґрунтовані підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до санкції ч. 1 ст. 172-6 КУпАП

Заслухавши пояснення особи, стосовно якої вирішується питання притягнення до адміністративної відповідальності, позицію прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог статей 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII, суб`єкти декларування це особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 4 частини першої ст.3 Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Відповідно до пункту 2-7 розділу ХІІІ «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції» особи, які у 2022-2023 роках не подавали декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до ст.45 цього Закону, і кінцевий строк для подання яких настав до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану», тобто до 12.10.2023 року, подають такі декларації не пізніше 31 січня 2024 року.

Згідно п.9 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане із корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим законом вимоги,заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно наказу Уповноваженого Верховної Ради з прав людини від 09.08.2023 року №739/к звільнено ОСОБА_1 з посади головного спеціаліста Відділу сприяння роботі регіональних представництв Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради з прав людини з 11 серпня 2023 року за угодою сторін.

ОСОБА_1 припинив повноваження суб`єкта декларування та був зобов`язаний подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави до 01.02.2024 року.

Згідно з підпунктом «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону є державні службовці та посадові особи місцевого самоврядування, тобто особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

ОСОБА_1 будучи державним службовцем є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону №1700-VII та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави, за період не охоплений раніше поданими деклараціями «При звільненні» несвоєчасно 02.02.2024 року.

Частиною 1 статті 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст.51-2 Закону України «Про запобігання корупції» 14.02.2024 року о 14 год. 45 хв. завідувачем Сектору з питань запобігання та виявлення корупції Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради з прав людини В.Майборос надіслано повідомлення Національному агентству з питань запобігання корупції про встановлення факту несвоєчасного подання декларації при звільненні за 2023 рік ОСОБА_1 у період з 01.01.2023 по 11.08.2023 р., яка подана 02.02.2024 р. /а.с.10/.

Ні Закон України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII, ні КУпАП не визначає, що є моментом виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

При цьому судова практика послідовно пов`язує момент виявлення адміністративного правопорушення з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. Днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення (постанова Верховного Суду від 28.02.2019 в справі №149/2498/17).

Отже, днем виявлення адміністративного правопорушення слід вважати день отримання компетентними органами інформації, з якої вбачається наявність у діянні особи ознак правопорушення.

Законодавець в положеннях ст. 254 КУпАП передбачив, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП № 183 відносно ОСОБА_1 складено 17.04.2025 р.

В судовому засіданні прокурор зазначив, що часом виявлення правопорушення є момент складення протоколу, оскільки зібрані матеріали та фактичні дані потребують ґрунтовного аналізу і опрацювання, після чого уповноваженим суб`єктом може бути зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення. Процесуально такий висновок оформляється у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення. Тому вважає, що часом виявлення адміністративного правопорушення необхідно вважати 17.04.2025 року дату складення протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 вважає, що моментом виявлення можливого правопорушення, пов`язаного з корупцією, є момент отримання інформації про таке порушення уповноваженими особами.

Суд дослідивши письмові докази, враховуючи думку учасників судового провадження, прийшов до наступних висновків.

Момент виявлення правопорушення не можна ототожнювати з часом складення протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки останній є засобом не виявлення, а фіксації правопорушення. Факт виявлення особи-правопорушника це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення.

Отже, суд прийшов до висновків, що датою виявлення вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, є 14.02.2024 року.

Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

Згідно ч. 3 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушень, передбачених статтями 173-2 і 173-6 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня вчинення відповідного правопорушення.

Згідно ч.1 п.7 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки передбачений ст. 38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення з дня виявлення правопорушення на момент розгляду справи минув, тому у відповідності до п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі підлягає закриттю.

Відповідно до положень ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Враховуючи, що судом прийнято рішення про закриття провадження у справі, тому судовий збір не стягується.

Керуючись вимогами ст. 38, ч.1 ст. 172-6, ст.ст. 247, 283-285, 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6КУпАП закрити, на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, її законним представником, захисником, а також потерпілим, його представником до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Хустського

районного суду: Волощук О.Я.