Справа № 550/505/25
Провадження № 3/550/273/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року селище Чутове

Суддя Чутівського районного суду Полтавської області Литвин В.В.,

розглянувши справу за матеріалами, що надійшли від СПД № 2 ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області, про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 126 КУпАП, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , раніше, протягом року, до адміністративної відповідальності притягався за ч. 1 ст. 130 КУпАП постановою Чутівського районного суду Полтавської області від 07.01.2025 та за ч. 2 ст. 126 КУпАП постановою серія ЕНА 3516175 від 20.11.2024,

ВСТАНОВИВ:

13.04.2025 о 21 год 19 хв на автодорозі Чутове-Велика Рублівка між с. Кочубеївка та селищем Скороходове Полтавського району Полтавської області ОСОБА_1 керував транспортним засобом ВАЗ 21063, д.н.з. НОМЕР_1 , не маючи посвідчення водія, тобто не маючи права керуваннятранспортним засобом, чим порушив п.2.1.а ПДР України. Правопорушення вчинено повторно протягом року.Отже,він вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 126 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений (а.с.11).

Відповідно до ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року виходить з того, що у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання за відсутності особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи в суді зумовлена саме її пасивною поведінкою та бажанням затягнути розгляд адміністративної справи з метою уникнення адміністративної відповідальності.

Згідно з положеннями ст. 268 КУпАП інкриміноване ОСОБА_1 адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 126 КУпАП не відноситься до правопорушень, за якими присутність у судовому засіданні особи є обов`язковою, у зв`язку з чим, зважаючи на недобросовісність поведінки ОСОБА_1 як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя вважає за можливе розглядати справу за йоговідсутності за наявними матеріалами.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, суддя зазначає наступне.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Приписами ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП, суддя зазначає наступне.

Частина п`ята статті 126 КУпАП передбачає відповідальність за повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частинами другою - четвертою цієї статті.

Положеннями ч. 2 ст. 126 КУпАП передбачено відповідальність за керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом.

Згідно з п. 2.1.А ПДР України водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП, підтверджується сукупністю досліджених суддею доказів, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серія ЕПР1 № 299644 від 13.04.2025; довідкою про притягнення до відповідальності 20.11.2024 за ч. 2 ст. 126 КУпАП України з накладення штрафу; копією постанови серія ЕНА № 3516175.

Отже, на момент вчинення даного правопорушення ОСОБА_1 не мав права керування транспортними засобами.

З урахуванням викладеного, суддя доходить висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти росії» від 06 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинно бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Обираючи вид стягнення правопорушникові, суддею враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини та майновий стан.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, на правопорушника необхідно накласти адміністративне стягнення, що передбачено санкцією ч. 5 ст. 126 КУпАП, без конфіскації транспортного засобу, оскільки, транспортний засіб належить іншій особі, що підтверджується матеріалами справи, та є достатнім для його виправлення та попередження вчинення ним нових правопорушень.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 30 КУпАП якщо особою, позбавленою права керування транспортним засобом, до закінчення строку дії такого стягнення вчинено нове адміністративне правопорушення, за яке застосовано стягнення у виді позбавлення права керування транспортним засобом, до стягнення за вчинення нового адміністративного правопорушення приєднується невідбута частина стягнення. При цьому загальний строк позбавлення права керування транспортним засобом може перевищувати гранично допустимий строк, передбачений частиною другою цієї статті.

Враховуючи те, що постановою Чутівського районного суду Полтавської області від 23.04.2025, якою ОСОБА_1 позбавлено права керування транспортними засобами на строк 5 років 8 місяців та 14 днів, з яких невідбуто5 років 07 місяців 23 дні, невідбуту частину необхідно приєднати до призначеного покарання.

Згідно з положеннями ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні в справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн.

Керуючись ст.ст. 9, 23, 30, 33-35, 36, 40-1, ч. 5 ст. 126, ст.ст. 245, 251-252, 268, 280, 283-285, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двох тисяч чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 40800 (сорок тисяч вісімсот) грн. 00 коп, з позбавленням права керування транспортними засобами на строк п`ять років без оплатного вилучення транспортного засобу.

Згідно з ч. 3 ст. 30 КУпАП до стягнення за вчинення нового адміністративного правопорушення приєднати невідбуту частину покарання згідно з постановою Чутівського районного суду Полтавської області від 23.04.2025, а саме 5 років 08 місяців та 14 днів, та остаточно застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двох тисяч чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 40 800 (сорок тисяч вісімсот) гривень (UA0016001, одержувач: ГУК Полтавської області, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код бюджетної класифікації доходів 21081300; призначення платежу: адміністративний штраф у сфері дорожнього руху відносно ОСОБА_1 , в Чутівський районний суд Полтавської області), з позбавленням права керування транспортними засобами на строк десять років сім місяців та двадцять три дні без оплатного вилучення транспортного засобу.

У разі несплати добровільно штрафу протягом 15 днів з дня вручення копії постанови при примусовому виконанні постанови суду згідно з ч. 2 ст. 308 КУпАП штраф підлягає стягненню у подвійному розмірі, в сумі 81600,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. судового збору(одержувач: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код за , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок UA0026001, призначення платежу: судовий збір по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , Чутівський районний суд Полтавської області, ).

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Чутівський районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.В. Литвин