Справа № 635/2028/25
Провадження № 3/635/1338/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року сел. Покотилівка Харківської області

Суддя Харківського районного суду Харківської області, розглянувши матеріали справи, які надійшли від Відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

До Харківського районного суду для розгляду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 261880 від 21 лютого 2025 за ч. 1 статті 173-2 КУпАП.

Склад адміністративного правопорушення визначений : «21.02.2025 о 21:30 год.

Гр.. ОСОБА_2 в будинку за місцем мешкання вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно матері гр.. ОСОБА_3 ображав нецензурною лайкою внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю потерпілої, чим порушив п. 14 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП».

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

Згідно з ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності була сповіщена про час і місце розгляду її справи, в судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила.

За цих обставин суд розглянув справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та ухвалив рішення на підставі доказів, зібраних особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення та доданих до протоколу.

У відповідності до статті 268 КУпАП суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує низку питань, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

При підготовці розгляду справи про адміністративне правопорушення згідно із статтею 278 КУпАП суд встановив, що описана в протоколі подія не підпадає під склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно з положеннями ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відповідальність особи наступає у випадку вчинення дій пов`язаних з домашнім насильством.

Аналізуючи протокол про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку, що протокол складений неправильно.

Суд бачить свій обов`язок у тому, щоб розтлумачити поняття «психічне здоров`я». За даними Всесвітньої організації охорони здоров`я (ВООЗ), психічне здоров`я включає «суб`єктивне благополуччя, стан благополуччя, в якому людина реалізує свої здібності, самореалізацію, автономію, компетенцію, взаємовідносини між поколіннями та самореалізацію інтелектуального та емоційного потенціалу та інше. Благополуччя особистості охоплюється реалізацією її здібностей, подоланням нормальних життєвих напружень, можливостями протистояти звичайним життєвим стресам, продуктивно працювати і робити внесок в свою громаду.

Відтак, шкодою психічному здоров`ю має вважатися негативний вплив на її здібності, можливість протистояти стресам, продуктивно працювати.

Особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не з`ясовувала, як вплинула нецензурна лайка на суб`єктивне психічне благополуччя особи.

Суд розуміє, що протокол складений особою, яка не має достатнього рівня компетенції для усвідомлення не пересічності ситуації, пов`язаної із домашнім насильством та підготовкою матеріалу на необхідному для прийняття обґрунтованого рішення рівні. Але, водночас, суд не може оминути увагою ту обставину, що поліціантами не виконані елементарні дії, необхідні для збору доказів. Зокрема, відповідно до пояснень ОСОБА_4 його мати постійно зачіпає його, звинувачуючи його у неправомірних діях, а він лише надає матері відповідь. Це протиріччя поліціантами не усунене, не з`ясовано, чи дійсно мають місце ці звинувачення, якщо да, то суперечки мають кваліфікуватися, як сварка. Слід виходити із того, що кожна особа має право захищатися від побутових обвинувачень, не переходячи межі, необхідної для захисту власної гідності. Існування цієї межі поліціантами не проводилося.

Більш того, терміновий заборонний припис, копія якого додана до протоколу в якості доказу, складений неправильно, оскільки в ньому не визначений захід стосовно кривдника, який йому приписано виконати.

Загалом, особою, яка склала протокол не зроблено нічого для з`ясування чи дійсно або могла бути завдана шкода.

Суд тлумачить дії особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, як формальні , та як такі, що нездатні забезпечити уникнення від домашнього насильства у разі такої необхідності. З цього приводу суд зазначає, що такі недолугі дії поліціантів лише заохочують осіб до вчинення домашнього насильства у майбутньому.

За відсутності таких доказів, суд кваліфікує вчинення нецензурної лайки як спричинення дискомфорту, який не перейшов межі, характерної для завдання шкоди психічному здоров`ю.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Суд зазначає, що в даному випадку нема чого з`ясовувати та нема доказів, які б дали можливість з`ясувати дійсні обставини події.

30 серпня 2023 року Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи справу №208/712/19, зазначила, що орган Національної поліції на стадії досудового оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення фактично виконує функцію обвинувачення.

У даному випадку, особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення ухилилася від виконання функції обвинувачення. За наведених обставин у суду немає жодних підстав кваліфікувати дії ОСОБА_4 як домашнє насильство та притягати його до відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно з прецедентною практикою ЄСПЛ суд не може за власною ініціативою змінювати обвинувачення, яке міститься у протоколі про адміністративне правопорушення або розглядати докази таким чином, щоб тягар доведення своєї невинуватості був перекладений на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності. Такі дії однозначно кваліфікуються, як упередженість і перебирання на себе функції обвинувачення. Навіть, повернення адміністративного матеріалу до суду після «доопрацювання» та розгляд його, є нічим іншим, ніж повторне притягнення до адміністративної відповідальності за одне й теж правопорушення, що суперечить принципу верховенства права.

У відповідності до ст.. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст.. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення суд виносить постанову, в тому числі про закриття справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.. 247, 283,284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя І.Е.Бондаренко