Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 33/4809/43/25 Головуючий у суді І-ї інстанції Гершкул І. М.
Категорія - 173-4 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Ремез П. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.05.2025 року. м. Кропивницький

Суддя Кропивницького апеляційного суду Ремез П.М., за участі секретаря судового засідання Волошиної Н.С., особи, щодо якої складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 та її захисника-адвоката Калінки-Бондар О.Б., представника потерпілого - адвоката Деревінського С.М. та законного представника неповнолітнього потерпілого ОСОБА_2 , розглянувши у порядку апеляційного перегляду справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою захисника Калінки-Бондар О.Б., на постанову Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 19.11.2024, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої директором Бережинського ліцею «Лідер» Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, зареєстрованої та проживаючої: АДРЕСА_1 ,

визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого, ч. 5 ст. 173-4 КУпАП та провадження по справі закрито на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 19.11.2024 ОСОБА_1 визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП, однак провадження по справі закрито на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Згідно постанови суд першої інстанції встановив, що 15.01.2024 рокуо 12.15 год. встановлено, що ОСОБА_1 по вул. Центральній, 97 а, у с. Бережинка, Кропивницького району, Кіровоградської області, перебуваючи на посаді директора Бережинського ліцею «Лідер» Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, не повідомила уповноважені органи Національної поліції України про випадки булінгу учасників освітнього процесу учнів 6-А класу, а саме, що ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які систематично групою осіб здійснювали приниження честі та гідності малолітнього ОСОБА_6 , шляхом словесних образ і нецензурного висловлювання, в тому числі із застосуванням засобів електронної комунікації, у результаті чого була заподіяна шкода психологічному здоров`ю ОСОБА_6 , про даний факт стало відомо зі звернення 04.12.2023 матері потерпілого ОСОБА_2 , чим порушено ст. 26 ч. 3 абз. 13 Закону України «Про освіту» та вчинено правопорушення, передбачене ст. 173-4 ч. 5КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду захисник особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення адвокат Калінка-Бондар О.Б., просить постанову суду скасувати, а провадження по справі закрити за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП.

Вказує на те, ОСОБА_1 , працює директором Бережинського ліцею «Лідер» Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області з вересня 2023 року.

04.12.2023 до ОСОБА_1 звернулася мати учня ОСОБА_6 ОСОБА_2 і повідомила, що 03.12.2023 ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , які є однокласниками її сина, у телеграмканалі нецензурно висловлювалися та ображали її сина. Вказане звернення ОСОБА_2 направила в застосунку «Viber», а саме знімки екрану (скріншот) електронного листування учнів 6-А класу у створеному ними каналі в застосунку «Telegram» під назвою «6-А З НОВИМ ГОДОМ» (а.с.76-93). У відповідь на направлені знімки екрану ОСОБА_1 направила ОСОБА_2 повідомлення наступного змісту: «Я в шоці». Натомість, ОСОБА_2 відповіла ОСОБА_1 словами такого змісту: «Так як вони себе ведуть, така я була в дитинстві. Бо в сім`ї було не все добре, тому я була зла на всіх, била і обзивалася. Психолог допоміг переосмислити все і стати гідною людиною. А цим дітям ще можна допомогти через батьків» (а.с.122- 123).

Вказує на те, що зі знімків екрану (скріншот) електронного листування учнів 6-А класу у створеному ними каналі в застосунку «Telegram» під назвою «6-А З НОВИМ ГОДОМ» вбачається, що малолітнім ОСОБА_6 вживаються наступні висловлювання: «Бож» «Чел» «Пон» язик идиотов бл»; «Лень написать полное сообщение? Буквы платне? Или пальцы отрафировались»; «Я? Можно сказать душнила как и вы обое, так как после меня у вас остались негативне эмоции» ; «Я тупанул, но разве из-за этого нужно начинать нести херню. Прошу заняться собой». Інші учасники листування під іменами «SEYLIZZ», «Костя» вживали ненормативну лексику. Також, участь у листуванні приймала особа під іменем «Kristina», яка нецензурну лексику не вживала (а.с.76-93).

Вказує на те, що впродовж 05-06 грудня 2023 року адміністрація Бережинського ліцею «Лідер» Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області здійснювала перевірку та з`ясування обставин конфлікту, що виник між учасниками електронного листування учнів 6-А класу у створеному ними каналі в застосунку «Telegram» під назвою «6-А З НОВИМ ГОДОМ» (а.с.43-51).

Вказує на те, що Наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 року № 1646 затверджено порядок реагування на випадки булінгу (цькування) (далі - Порядок № 1646).

Пунктом 4 Розділу І Порядку № 1646 визначено, що до булінгу (цькування) в закладах освіти належать випадки, які відбуваються безпосередньо в приміщенні закладу освіти та на прилеглих територіях (включно з навчальними приміщеннями, приміщеннями для занять спортом, проведення заходів, коридорами, роздягальнями, вбиральнями, душовими кімнатами, їдальнею тощо) та (або) за межами закладу освіти під час заходів, передбачених освітньою програмою, планом роботи закладу освіти, та інших освітніх заходів, що організовуються за згодою керівника закладу освіти, в тому числі дорогою до (із) закладу освіти.

Тим же п. 4 Розділу І Порядку № 1646 законодавцем визначено ознаки булінгу, за наявності яких та у разі виявлення випадків якого саме в закладі освіти, відбувається відповідне реагування.

Згідно п. 2 Розділу II Порядку № 1646, керівник закладу освіти у разі отримання заяви або повідомлення про випадок булінгу (цькування): невідкладно у строк, що не перевищує однієї доби, повідомляє територіальний орган (підрозділ) Національної поліції України, принаймні одного з батьків або інших законних представників малолітньої чи неповнолітньої особи, яка стала стороною булінгу (цькування).

З копій електронного листування (а.с.76-93) вбачається що воно відбувається у створеному дітьми каналі в застосунку «Telegram» під назвою «6-А З НОВИМ ГОДОМ» 03.12.2024 в проміжок часу з 19.02 год. до 20.13 год., тобто не під час навчального процесу. Вказаний телеграм канал був створений дітьми, без вказівки чи прохання про це педагогічного персоналу, кількість його учасників складає 13 осіб із 30 учнів цього класу, тобто не всі учні 6-А класу є його учасниками, його створення не пов`язане з освітнім процесом, серед учасників немає педагогів, та жодного відношення до закладу освіти - Бережинського ліцею «Лідер» Первозванівської сільської ради Кропивницького району, до освітнього процесу у ньому не має. Відтак, у ОСОБА_1 були відсутні будь-які підстави вважати, що конфлікт, що виник між учасниками вказаного телеграм каналу, частина яких навчається у 6-А класі, містить ознаки булінгу в закладі освіти.

Вказує і на те, що однією з типових ознак булінгу є систематичність (повторюваність) діяння, а не одинична подія. З копій електронного листування (а.с.76-93) вбачається що під час спілкування учнів 6-А класу, ними, в т.ч. і ОСОБА_6 застосовується нецензурна лексика, ображання одне одного.

Також з електронного листування між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - знімки екрану (а.с.122-123) - вбачається, що ОСОБА_2 не вказує ОСОБА_1 про випадки саме булінгу, а зазначає про те, що діти себе так поводять, на її думку через проблеми в їх родинах, проводячи паралель з собою, та вказуючи, що вона теж у дитинстві була зла, всіх била і обзивалася, аж поки психолог не допоміг їй все переосмислити і стати гідною людиною.

Відтак, ситуативний конфлікт, який відбувся між дітьми, які є учнями 6А класу 03.12.2023, докази наявності якого є в матеріалах справи, не може бути розцінений як систематичне цькування ОСОБА_6 , не містить ознак булінгу.

Вказує на те, що відповідальність за інкриміноване ОСОБА_1 правопорушення передбачена саме за неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України та службі у справах дітей саме про випадки булінгу (цінування) в закладі освіти. Тобто, лише встановивши ознаки булінгу у тих чи інших діяннях тих чи інших осіб, які відбулися у закладі освіти, у керівника закладу освіти виникає обов`язок повідомляти про такі випадки відповідні уповноважені підрозділи.

Таким чином між дітьми, що є учнями 6-А класу, відбувся конфлікт не в закладі освіти (в розумінні Порядку № 1646), та мав разовий характер, і був вичерпаний подіями 03.12.2023.

Вказує і на те, що закриваючи справу про адміністративне правопорушення у зв`язку з закінчення строків розгляду справи, передбачених ст. 38 КУпАП, суд першої інстанції не мав права визнавати винуватою особу, яку притягують до адміністративної відповідальності.

У запереченні на апеляційну скаргу, представника потерпілого адвокат Деревінський С.М., просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги захисника адвоката Калінки-Бондар О.Б., поданої в інтересах особи, щодо якої складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , а постанову суду першої інстанції залишити без зміни.

Перевіривши матеріали адміністративної справи, заслухавши особу, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 її захисника-адвоката Калінку Бондар О.Б., які просили апеляційну скаргу задовольнити, скасувати постанову суду та закрити провадження по справі, заслухавши законного представника неповнолітнього потерпілого ОСОБА_2 , представника потерпілого адвоката Деревінського С.М., які просили відмовити у задоволенні апеляційної скарги сторони захисту, а постанову суду першої інстанції залишити без зміни,вивчивши матеріали адміністративної справи, перевіривши доводи апеляції вважаю, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з таких підстав.

За змістом ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення повинно здійснюватися на основі суворого дотримання законності.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 251 КУпАП визначає поняття та джерела доказів у справі про адміністративне правопорушення. Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, в тому числі тими, що використовуються особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За нормою ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, окрім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Приймаючи рішення по справі суд першої інстанції мотивував його тим, що вина правопорушника підтверджується матеріалами справи.

Однак, апеляційний суд не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 240680, ОСОБА_1 ставиться у провину те, що вона 15.01.2024 о 12.15 год. по вул. Центральній, 97 а, у с. Бережинка, Кропивницького району, Кіровоградської області, перебуваючи на посаді директора Бережинського ліцею «Лідер» Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, не повідомила уповноважені органи Національної поліції України про випадки булінгу учасників освітнього процесу учнів 6-А класу, а саме, що ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які систематично групою осіб здійснювали приниження честі та гідності малолітнього ОСОБА_6 , шляхом словесних образ і нецензурного висловлювання, в тому числі із застосуванням засобів електронної комунікації, у результаті чого була заподіяна шкода психологічному здоровю ОСОБА_6 , про даний факт стало відомо зі звернення 04.12.2023 матері потерпілого ОСОБА_2 , чим порушено ст. 26 ч. 3 абз. 13 Закону України «Про освіту» та вчинено правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 173-4 КУпАП.

Допитана в судовому засіданні апеляційного суду особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 пояснила, що вона з 12.12.2023 працює директором Бережинського ліцею «Лідер» Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області. До того виконувала обов`язки директора ліцею, з 07.09.2023 по 12.12.2023. Взагалі вона працює у цьому закладі з 1999 року, була вчителем географії та біології. Також, близько двох років була заступником з навчально - виховної роботи. Таких випадків, які їй ставляться у провину в навчальному закладі не було. Цей випадок перший. 04.12.2023 вранці до неї звернулась мати учня ОСОБА_2 з перепискою в групі телеграм каналу, з якої вбачалось, що 03.12.2023 (неділя) у вечірній час діти - учні 6-А класу спілкувалися між собою. У вказаній переписці де - хто нецензурно висловлювався, де - хто просто приймав участь. Разом з мамою ОСОБА_7 , вони вирішили, що вона як директор поговорить із батьками, тих дітей які брали участь у переписці. Розмова з батьками відбулась 06.12.2023, обговорили ситуацію, яка сталась. Було з`ясовано, що в даній телеграм групі, діти спілкувалися на нецензурній мові. Під час розмови з батьками були присутні класний керівник, практичний психолог. Один із батьків ОСОБА_8 прийшов на другий день, оскільки не зміг бути присутнім в цей день. Вирішивши конфліктну ситуацію домовилися, що в цьому класі буде працювати практичний психолог, аби більше не трапилося таких випадків. На цьому конфлікт ніби вирішився. З 11.12.2023 ОСОБА_7 перестав відвідувати школу, його мати ОСОБА_2 в групі в Вайбер написала спочатку, що син буде відсутній у школі за сімейними обставинами, а згодом повідомила, що він хворіє. Зазначила, що 06.12.2023 коли зійшлися всі батьки було з`ясовано, що телеграм група, в якій стався конфлікт між дітьми створена ними напередодні. Ця група не пов`язана з освітнім процесом та відношення до ліцею не має. Вказала, що в конфлікті приймали участь чотири особи. Всі крім ОСОБА_9 висловлювалися нецензурною лайкою. Аудіозапис в цій групі був стертий. Однак з нього вбачалось, що і ОСОБА_7 виражався нецензурно, в такій манері спілкувався і ОСОБА_10 . ОСОБА_9 просила хлопців перейти в особисте листування. На прикінці розмови ОСОБА_11 теж виразилася разово в нецензурній формі, вказавши щоб хлопці не заважали в вечірній час та перейшли в особисте спілкування. На цьому листування дітей закінчилося. Скріншоти переписки їй телефоном у Вайбері надіслала ОСОБА_2 , згодом надала у роздрукованому вигляді. Зібралися 06.12.2023, а не 05.12.2023, тому що саме в цей день у більшості батьків була можливість з`явитися на зустріч. Після обговорення всієї ситуації, групу було видалено. Вважала, що на цьому конфлікт був вичерпаний. Надалі в цьому класі почав працювати психолог, соціальний педагог, класний керівник теж проводив серію виховних заходів. Потім, вже 15.12.2023 надійшла перша скарга з гарячої лінії від ОСОБА_2 , в якій йшлося зокрема про вчительку української мови, що саме від неї пішов булінг, що саме вона на уроці 04.09.2023 спонукала дітей до приниження її сина, через те, що він розмовляє російською мовою. Проте, ОСОБА_2 до 04.12.2023 до неї не зверталася зі скаргами на дії вчителя української мови, допоки не виник конфлікт між дітьми у телеграм групі - 03.12.2023. Після цього, 20.12.2023 ОСОБА_2 прийшла до ліцею аби забрати документи сина, та сказала, що переводить сина в інший навчальний заклад. Вказала, що після конфлікту ОСОБА_7 був присутній у школі лише 04.12.2023 та 06.12.2023, в інші дні його не було в школі, а вже 20.12.2023 мати забрала документи сина зі школи. У зв`язку з тим, що мама ОСОБА_7 звернулася до поліції, до них приходив працівник поліції, проводив бесіди з дітьми. Після нового року ОСОБА_2 повторно звернулась на гарячу лінію, до обласної ювенальної поліції. Ювенальна поліція зробила опитування дітей, а 15.01.2024 до ліцею завітали працівник поліції разом з представником управління освіти. На неї склали протокол за неповідомлення про булінг. Їй говорили підписати протокол, що це так треба для процедури, вона підписала його, а коли усвідомила та проаналізувала, звернулась до адвоката за правовою допомогою.

Допитана в судовому засіданні апеляційного суду законний представник неповнолітнього потерпілого ОСОБА_2 пояснила, що 29.11.2023 вона звернулась до директора ліцею ОСОБА_1 в усній формі про те, що 04.09.2023 на онлайн уроці української мови була тема уроку: «Хто мови цурається, той хай сам себе стидається», де вчитель ОСОБА_12 поставила її сина ОСОБА_13 у приклад, зазначивши, що він не розмовляє українською мовою, а тому не вартий поваги. Діти дійсно це сприйняли, так як говорила вчитель та згодом почали її сина ображати. Вона прийшла до ОСОБА_1 , як керівника закладу освіти, оскільки класний керівник про цей випадок знав однак не реагував. У класі продовжувалося цькування її сина. Конфлікт виник 04.09.2023. Вона просила ОСОБА_1 , щоб вчитель поставив її сина ОСОБА_13 і сказав, що він заслуговує поваги, але потребує допомоги у вивченні української мови. ОСОБА_1 їй відповіла, що такого не буде. Також, вона пропонувала, щоб ювенальна поліція провела заходи з дітьми з приводу їх поведінки, як не можна робити. ОСОБА_1 їй зазначила, що ніякої поліції не потрібно, бо цим вона може налаштувати дітей проти свого сина. ОСОБА_1 їй пообіцяла, що поговорять з дітьми. Ввечері 29.11.2023, коли син повернувся додому, він їй повідомив, що його все одно ображають і на уроці фізкультури ОСОБА_14 вдарила його. У зв`язку з цим вона 30.11.2023 знову пішла до школи та повідомила ОСОБА_1 , що цькування її сина не припиняється, зазначила, що на уроці фізкультури ОСОБА_14 вдарила її сина ОСОБА_13 . ОСОБА_1 запевнила її, що все владнає. Однак, ввечері 30.11.2023 після школи її син повідомив, що ОСОБА_15 в школі теж вдарив його. З цього приводу, вона зателефонувала класному керівникові та повідомила про вказаний інцидент. 01.12.2023 її син пішов до школи, проте у зв`язку з повітряними тривогами батько пішов забирати сина. ОСОБА_16 вийшов зі школи в сльозах, говорив, що його ображають, називають «кацап», бо він не може говорити українською мовою. Вказала, що у її сина встановлений діагноз аутизм, синдром ОСОБА_17 . Син почав говорити в чотири роки, мову яку він сприйняв була російська, англійська. Про вказаний діагноз школа знала. 03.12.2023 в телеграм групі, яку створили діти, її син запитав російською мовою, з приводу домашнього завдання з уроків, на що ОСОБА_9 відповіла, що не розуміє російську. До розмови приєдналась також ОСОБА_14 , яка виражалась нецензурною лайкою на адресу її сина ОСОБА_13 . Згодом до розмови приєднався і ОСОБА_10 , який теж продовжував нецензурно висловлюватися до її сина ОСОБА_13 . Бігун ОСОБА_18 насміхалась, що її син лише в чаті цієї групи розумний, а в школі не може висловитися. Вказану переписку побачила вона, та 04.12.2023 телефоном надіслала скріни цієї перписки директору ліцею. З ОСОБА_1 вони домовилися, що 06.12.2023 буде проведена зустріч з батьками дітей, які були задіяні в переписці. Зустрівшись з батьками 06.12.2023 ОСОБА_1 лише акцентувала увагу, що ОСОБА_16 говорить російською. На питання чи не думала ОСОБА_1 , що цькування відбулось із-за дій вчителя з української мови, яка поставила ОСОБА_13 в приклад, що він говорить російською, відповіді ніхто не надав. Вирішення конфлікту як такого не відбулось. Групу в телеграм каналі видалили діти 06.12.2023. У цей день вона забирала дитину зі школи в поганому стані, він плакав, говорив, що його ображають. ОСОБА_16 сказав їй, що він більше не піде до школи. 07.12.2023 вона сина залишила вдома та пішла із сином до лікаря, оскільки у нього була реакція на стрес, де їм дали направлення до психолога. 09.12.2023 вони потрапили до психолога. Згідно висновку психолога дитину необхідно було ізолювати від цього колективу або налагодити сприятливий клімат в колективі дітей. Її син за призначенням лікарня до кінця грудня приймав антидепресанти. З 11.12.2023 її син перебував на лікарняному, а 20.12.2023 вона прийшла до школи аби забрати документи та перевести сина до іншої школи. Вказала, що дійсно вона сама подала заяву до поліції, дзвонила до відділу освіти, на гарячу лінію, так як школа не прийняла жодних дій, внаслідок чого вона вимушена була забрати свого сина з цієї школи. Зараз її дитина навчається в іншому навчальному закладі і у нього там все добре.

Диспозиція частини 5 статті 173-4 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення керівником закладу освіти уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про випадки булінгу (цькування) учасника освітнього процесу.

Законом України «Про освіту» (в редакції на час описаних у справі подій) визначено, що булінг (цькування) - це діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого (п. 3-1 ч. 1 ст. 3 цього закону), а також зазначені типові ознаки булінгу, а саме, систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності), а також дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Згідно ст. 26 Закону України «Про освіту» (в редакції на час описаних у справі подій) вбачається, що саме до повноважень керівника закладу освіти в межах наданих йому повноважень належить створення у закладі освіти безпечного освітнього середовища, вільного від насильства та булінгу (цькування), у тому числі: розглядає заяви про випадки булінгу (цькування) здобувачів освіти, їхніх батьків, законних представників, інших осіб та видає рішення про проведення розслідування; скликає засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) для прийняття рішення за результатами проведеного розслідування та вживає відповідних заходів реагування, повідомляє уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України та службі у справах дітей про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти.

Механізм реагування на випадки булінгу (цькування) в закладах освіти всіх типів і форм власності, крім тих, які забезпечують здобуття освіти дорослих, у тому числі післядипломної освіти, визначено Порядком реагування на випадки булінгу (цькування), затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 № 1646. (далі Порядок № 1646)

Дії керівника закладу освіти у разі отримання заяви або повідомлення про випадок булінгу (цькування) визначені п. 2 розділу ІІ Порядку № 1646, в тому числі, невідкладно у строк, що не перевищує однієї доби, повідомити територіальний орган (підрозділ) Національної поліції України, принаймні одного з батьків або інших законних представників малолітньої чи неповнолітньої особи, яка стала стороною булінгу (цькування).

Поряд з цим, згідно з п. 4 Порядку № 1646 визначено, що до булінгу (цькування) в закладах освіти належать випадки, які відбуваються безпосередньо в приміщенні закладу освіти та на прилеглих територіях (включно з навчальними приміщеннями, приміщеннями для занять спортом, проведення заходів, коридорами, роздягальнями, вбиральнями, душовими кімнатами, їдальнею тощо) та (або) за межами закладу освіти під час заходів, передбачених освітньою програмою, планом роботи закладу освіти, та інших освітніх заходів, що організовуються за згодою керівника закладу освіти, в тому числі дорогою до (із) закладу освіти.

Згідно фактичних обставин справи вбачається, що 04.12.2023 до ОСОБА_1 звернулася мати учня ОСОБА_6 ОСОБА_2 і повідомила, що 03.12.2023 ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , які є однокласниками її сина, у телеграмканалі нецензурно висловлювалися та ображали її сина. Вказане звернення ОСОБА_2 направила в застосунку «Viber», а саме знімки екрану (скріншот) електронного листування учнів 6-А класу у створеному ними каналі в застосунку «Telegram» під назвою «6-А З НОВИМ ГОДОМ». Пізніше скріншоти надала їх також і у роздрукованому вигляді.(а.с.76-93).

З пояснень особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , які вона надала в судовому засіданні апеляційного суду вбачається, що мати учня ОСОБА_6 ОСОБА_2 одноразово зверталась безпосередньо до неї, як керівника закладу освіти з приводу нецензурних висловлювань та ображання її сина у телеграмканалі його однокласниками лише - 04.12.2023, інших випадків звернень не було.

З долученого до справи протоколу № 1 засідання комісії з розгляду випадків боулінгу (цькування) та доданих до нього документів вбачається, що 06 грудня 2023 року адміністрація Бережинського ліцею «Лідер» Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, в особі директора ліцею та восьми членів комісії, здійснили перевірку та з`ясування обставин конфлікту, що виник між учасниками електронного листування учнів 6-А класу у застосунку «Telegram» під назвою «6-А З НОВИМ ГОДОМ » (а.с.43-51).

За результатами вказаної перевірки, з пояснень ОСОБА_1 , нею було надано доручення заступнику директора з виховної роботи Бережинського ліцею «Лідер» ОСОБА_19 про необхідність сповіщення підрозділу поліції та службу у справах дітей про виявлення булінгу між учнями 6-А класу.

Як вбачається, з письмових пояснень заступника директора з виховної роботи Бережинського ліцею «Лідер» Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області - ОСОБА_19 , що вона дійсно від директора ліцею отримала вказівку негайно сповістити підрозділи поліції та службу у справах дітей про виявлення булінгу між учнями 6-А класу. Повідомлення до органів поліції вона не здійснила, оскільки забула. Директору Маранді В.О. про це також не повідомила (а.с.7).

Тобто, в даному випадку ОСОБА_1 , як керівник закладу освіти в межах наданих їй повноважень , організовуючи діяльність закладу освіти, здійснила розпорядження своєму заступникові повідомити підрозділ поліції про виявлення можливого факту булінгу між учнями ліцею. Однак, належним чином не контролювала його виконання, і по факту повідомлення не відбулось.

Тому, на переконання апеляційного суду, є передчасним висновок районного суду про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП, а саме через неповідомлення керівником закладу освіти уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про випадки булінгу (цькування).

Водночас, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити і те, що згідно фактичних обставин справи вбачається, що канал в застосунку «Telegram» під назвою «6-А З НОВИМ ГОДОМ», був створений дітьми, які є учнями 6-А класу Бережинського ліцею «Лідер». З пояснень ОСОБА_1 , вбачається, що вказаний телеграм канал створений дітьми, без вказівки чи прохання про це педагогічного персоналу, його створення не пов`язане з освітнім процесом, серед учасників немає педагогів, та жодного відношення до закладу освіти, він не має. З копій електронного листування вбачається і те, що спілкування між дітьми відбувалося 03.12.2024 в проміжок часу з 19.02 год. до 20.13 год., тобто поза межами навчального процесу.

Тобто, між дітьми, які є учнями 6-А класу Бережинського ліцею «Лідер», відбувся конфлікт поза межами закладу освіти в розумінні Порядку № 1646 та мав разовий характер. При цьому, будь-які твердження про вчинення булінгу (цькування) в інший час чи спосіб стосовно потерпілого ОСОБА_6 у протоколі про адміністративне правопорушення відсутні (а.с.3).

А відтак, на переконання апеляційного суду відсутні достатні підстави стверджувати про однозначний обов`язок керівника закладу освіти у необхідності сповіщення підрозділу поліції стосовноконфлікту, який виник між учасниками телеграм каналу, поза межами навчального процесу.

Також, висновки суду першої інстанції про те, що суб`єкт адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП, в разі надходження заяви про вчинення дій, які підпадають під ознаки булінгу, зобов`язаний протягом доби повідомити органи Національної поліції, а не самостійно, на свій розсуд, чи колегіальним органом встановлювати наявність факту булінгу та в залежності від результатів здійснювати таке повідомлення, на переконання апеляційного суду, є передчасними.

Про вказане свідчить і прийняття Верховною Радою України Закону України № 3792-IX від 06.06.2024 «Про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання насильству та унеможливлення жорстокого поводження з дітьми», який набрав чинності 06.10.2024 та яким внесено зміни, зокрема і до Закону України «Про освіту».

Відповідно до пояснювальної записки до законопроекту, його ініціаторами висловлювалась думка у необхідності усунення правової колізії у застосуванні норми адміністративного законодавства стосовно відповідальності керівників закладів освіти за неповідомлення органів Національної поліції України про випадки булінгу (цькування), про які їм стало відомо.

Зокрема, чинна редакція ст. 26 Закону України «Про освіту» містить посилання на те, що керівник закладу освіти розглядає усні та письмові заяви (скарги, повідомлення) про випадки насильства або жорстокого поводження з дитиною в закладі освіти протягом однієї доби з моменту надходження та у разі виявлення ознак насильства або жорстокого поводження невідкладно повідомляє про це батьків, інших законних представників дитини, а також письмово повідомляє уповноважений підрозділ органу Національної поліції України та службу у справах дітей.

Тобто, зі змісту вказаної статті вбачається, що керівник закладу освіти розглядає заяви про випадки насильства або жорстокого поводження з дитиною саме в закладі освіти та лише у разі виявлення ознак насильства або жорстокого поводження письмово повідомляє уповноважений підрозділ органу Національної поліції України та службу у справах дітей.

Тобто, не кожна конфліктна ситуація може містити типові ознаки булінгу (цькування) в закладі освіти, такі як систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого тощо.

Враховуючи те, що конфлікт між дітьми стався поза межами закладу освіти в розумінні Порядку № 1646, до справи не долучено достатніх доказів на підтвердження його систематичності, а також того, що ОСОБА_1 за результатами перевірки заяви матері учня ОСОБА_6 ОСОБА_2 в силу своїх повноважень надала все ж таки розпорядження своєму заступникові здійснити сповіщення підрозділ поліції про можливий факт булінгу між учнями ліцею, однак таке сповіщення не відбулось, а тому суд апеляційної інстанції, за вищевказаних вище обставин справи, вважає передчасним висновок суду першої інстанції в частині визнання ОСОБА_1 винуватою у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП.

Разом з тим, місцевий суд правильно врахував і ту обставину, що частиною 2 статті 38 КУпАП встановлено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 240680 від 15.01.2024 слідує, що ОСОБА_1 у провину ставиться вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП, яке було виявлено - 15.01.2024.

З огляду на те, що станом на 19.11.2024, на дату розгляду справи у суді першої інстанції строки накладення адміністративного стягнення передбачені ч. 2 ст. 38 КУпАП закінчилися, тому висновок, викладений в постанові суду в частині закриття провадження у справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, є обґрунтованим.

За таких обставин, апеляційну скаргу захисника особи, що якої складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 -адвоката Калінки-Бондар О.Б. необхідно задовольнити частково, а постанову Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 19.11.2024 в частині визнання ОСОБА_1 винуватою у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП - скасувати, а в частині закриття провадження по даній справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП залишити без зміни.

Керуючись п. 2 ч. 8 ст. 294 та п. 7 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника особи, щодо якої складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 адвоката Калінки-Бондар О.Б. задовольнити частково, а постанову Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 19.11.2024 в частині визнання ОСОБА_1 винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП скасувати, а в частині закриття провадження по даній справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП залишити без зміни.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Ремез П.М.