Провадження № 3/537/565/2025
Справа № 537/1213/25
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.05.2025 року м. Кременчук

Крюківський районний суд м. Кременчука в складі головуючого судді Мурашової Наталі Валентинівни, за участі секретаря Дьяченко В.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду адміністративний матеріал, який надійшов з Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області (Полтавський рибоохоронний патруль) про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , який не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП,

у с т а н о в и в:

Постановою дізнавача сектору дізнання ВП №1 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області Бавровського О.М. від 06.12.2024 року закрито кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000868 від 01.12.2021 року, за відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, по факту, що 01.12.2021 року о 04:30 год. у м. Кременчуці по вул. Лейтенанта Дніпрова біля човневої станції «Демурівка» на Кам`янському водосховищі р. Дніпро в межах регіонального ландшафтного парку «Кременчуцькі плавні» ОСОБА_1 на гумовому човні за допомогою сітки ліскової з вічком 35 мм незаконно виловив рибу: синець 15 шт., плітка -82 шт., плоскирка 87 шт. Дізнавачем установлено, що від дій ОСОБА_1 не заподіяно істотну шкоду. Вирішено питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

24.02.2025 року до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 01.12.2021 року №010023, складений провідним державним інспектором Управління державного агентства меліорації та водного господарства Полтавської області ОСОБА_2 по факту, що 01.12.2021 року о 04 год. 30 хв. на Кам`янському водосховищі р. Дніпро в районі човнової станції «Демурівка» ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства, а саме, на гумовому човні марки «Барк» здійснював вилов риби забороненим засобом лову сіткою лісковою, чим порушив вимоги «Правил любительського рибальства» та спіймав риби: плітки в кількості 82 шт. загальною вагою 12 кг, плоскирки в кількості 87 шт. загальною вагою 9 кг, синця в кількості 15 шт. загальною вагою 2 кг. Збитки заподіяні Державі в розмірі 288031 грн. за Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами або особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогоподарських водних об`єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року №1209. Сітка ліскова l-50 м, h-1 м, вічко 35 мм, човен гумовий «Барк», 2 весла та риба вилучені, риба передана на зберігання ФОП ОСОБА_3 . Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.4 ст.85 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про місце і час розгляду справи. Надав заяву про розгляд справи у його відсутність, вину не визнає, зазначив, що здійснював вилов лише спінінгом, сітка ліскова йому не належить, а під час риболовлі зачепив її спінінгом випадково.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до ст.1 та ст.8 Основного Закону Україна є правовою державою, де визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно з положеннями ст.129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КУпАП).

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.4 ст.85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) - тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Статтею 249 КК України установлено кримінальну відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом.

За ч.1 ст.249 КК України, незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, - карається штрафом від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на той самий строк. (із врахуванням положень ст.5 КК України про зворотну дію закону про кримінальну відповідальність у часі).

За ч.2 ст.249 КК України, ті самі діяння, якщо вони вчинені із застосуванням вибухових, отруйних речовин, електроструму або іншим способом масового знищення риби, звірів чи інших видів тваринного світу або особою, раніше судимою за кримінальне правопорушення, передбачене цією статтею, - караються штрафом від трьох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10.12.2004 року (далі Постанова Пленуму ВСУ) дано роз`яснення, що відповідно до Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди (ст.50) і зобов`язаний не заподіювати шкоди природі та відшкодовувати завдані ним збитки (ст.66).Злочини та інші правопорушення проти довкілля посягають на суспільні відносини у сфері охорони конституційного права громадян на безпечне довкілля, а також у сфері охорони, використання, збереження і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання й усунення негативного впливу господарської та іншої діяльності людини на навколишнє природне середовище, збереження генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій, а також природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною.

Звернуто увагу судів на те, що своєчасний і правильний розгляд кримінальних справ про злочини, відповідальність за які передбачена статтями 236-254 Кримінального кодексу України, є важливим засобом захисту гарантованого Конституцією права громадян на безпечне довкілля, а також суспільних відносин у сфері охорони й відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини.

У п.2 Постанови Пленуму ВСУ дано роз`яснення, що оскільки більшість статей, якими передбачено відповідальність за злочини й адміністративні правопорушення проти довкілля, є бланкетними, судам слід ретельно з`ясовувати, яким саме законодавством регулюються правовідносини, пов`язані з використанням та охороною відповідного природного ресурсу (землі, надр, вод, атмосферного повітря, рослинного і тваринного світу тощо).

У п.5 Постанови Пленуму ВСУ дано роз`яснення, що вирішуючи питання про те, чи є шкода істотною (ч.1 ст. 244, ст. 246, ч. 1 ст. 248, ч. 1 ст. 249 КК), суди повинні враховувати не тільки кількісні та вартісні критерії, а й інші обставини, що мають значення для вирішення цього питання.

У п.20 Постанови Пленуму ВСУ дано роз`яснення, що при визначенні розміру шкоди, заподіяної водним живим ресурсам, залежно від конкретних обставин справи застосовуються такси, затверджені постановами Кабінету Міністрів України.

Постановою дізнавача сектору дізнання ВП №1 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області Бавровського О.М. від 06.12.2024 року закрито кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000868 від 01.12.2021 року, за відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, оскільки від дій ОСОБА_1 не заподіяно істотну шкоду з посиланням на висновок експерта №СЕ-19/111-24/51303-ФХЕД від 17.09.2024 року.

Проте даний висновок експерта не доданий до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, що унеможливлює для суду дослідження та оцінку такого доказу.

До суду направлений лише протокол про адміністративне правопорушення від 01.12.2021 року №010023, складений провідним державним інспектором Управління державного агентства меліорації та водного господарства Полтавської області ОСОБА_2 , в якому зазначено, що діями 01.12.2021 року о 04 год. 30 хв. на Кам`янському водосховищі р. Дніпро в районі човнової станції «Демурівка» ОСОБА_1 грубо порушив вимоги «Правил любительського рибальства» та спіймав риби: плітки в кількості 82 шт. загальною вагою 12 кг, плоскирки в кількості 87 шт. загальною вагою 9 кг, синця в кількості 15 шт. загальною вагою 2 кг. Збитки заподіяні Державі в розмірі 288031 грн. за Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами або особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогоподарських водних об`єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року №1209.

Враховуючи, що на розгляд суду надійшли документи, за якими ОСОБА_1 вчинив незаконний вилов риби, чим заподіяв шкоди в розмірі 288031 грн., тому суд вбачає в таких діях заподіяння саме істотної шкоди.

З огляду на наведене, суд прийшов до висновку, що в порушенні, за яке ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності є ознаки кримінального правопорушення, а саме злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Згідно ст.253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Відповідно до ч.2 ст.284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Враховуючи зазначені обставини, матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП необхідно передати прокурору Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Керуючись ст.ст. 253, 284 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.4 ст.85 КУпАП відповідно до положень ст. 253 КУпАП.

Матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП передати прокурору Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області, оскільки в порушенні є ознаки кримінального правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду через Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Мурашова Наталя Валентинівна