"15" травня 2025 р. Справа № 363/2053/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., розглянувши матеріали, які надійшли до суду із Вишгородського РУП ГУНП в Київській області про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , гро мадянка України, адреса зареєстрованого та фактичного місця проживання: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою

статті 173-4 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

у період часу з 12.03.2025 по 29.03.25, а саме: 12.03.2025, 26.03.2025, 28.03.2025 та 29.03.2025 з 16:00 по 16:30, ОСОБА_1 , будучи матір`ю малолітнього ОСОБА_2 , 2012 року народження, не забезпечила контроль над дозвіллям та побутом сина, в результаті чого допустила вчинення її сином булігну (цькування) щодо неповнолітньої ОСОБА_3 , 2014 року народження, у приміщенні Дитячої юнацької спортивної школи та по дорозі з тренувань, що за адресою АДРЕСА_2 , що полягало у психологічному та фізичному насильстві, образах в сторону ОСОБА_3 , 2014 року народження, налаштовування інших дітей проти дівчини, штовханні руками, внаслідок чого ОСОБА_3 , 2014 року народження, заподіяно шкоду психологічному здоров`ю. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за частиною третьою статті 173-4 КУпАП.

Зазначені обставини підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №709678 від 14.04.2025, який був складений у її присутності та підписаний нею без будь-яких зауважень; копією протоколу від 01.04.2025 про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_4 , а саме про систематичне вчинення протиправних дій малолітнім ОСОБА_5 відносно її доньки ОСОБА_3 , 2014 року народження; копією письмових пояснень ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , наданих 01.04.2025 начальнику сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області С.Якименку; копією письмових пояснень ОСОБА_6 від 07.04.2025 (вчитель фізкультури Вишгородського ліцею «Сузір`я»); копією письмових пояснень ОСОБА_7 (відвідувачка Дитячої юнацької спортивної школи), наданих 07.04.2025 у присутності матері; копією письмових пояснень ОСОБА_2 від 14.04.2025, наданих у присутності матері; копією письмових пояснень ОСОБА_1 від 14.04.2025; копією протоколу №1 від 11.04.2025 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Вишгородський ліцей «Сузір`я» Вишгородської міської ради; копією протоколу індивідуальної психологічної діагностики ОСОБА_3 ; копією відповіді Служби у справах дітей Вишгородської міської ради від 04.04.2025, наданої на запит начальника сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області від 04.04.2025; копіями постанов Вишгородського районного суду Київської області від 07.11.2024 у справі №363/5562/24, від 06.12.2024 у справі №363/5920/24, від 19.03.2024 у справі №363/1173/24, від 11.12.2024 у справі №363/6429/24, від 11.07.2024 у справі №363/3284/24; копією характеристики щодо ОСОБА_1 за місце проживання.

У судові засідання, призначені на 01.05.2025 та 15.05.2025, ОСОБА_1 не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином у встановленому законом порядку, а саме, шляхом надіслання судової повістки засобами поштового зв`язку, конверт із якою повернувся до суду без вручення з причин «за закінченням терміну зберігання», шляхом надсилання та отримання смс-повідомленнями про виклик до суду, а також, шляхом розміщення оголошення про її виклик до суду на офіційному веб-сайті Вишгородського районного суду Київської області вебпорталу «Судова влада України».

Оскільки, відповідно до статті 268 КУпАП присутність ОСОБА_1 під час розгляду справи не є обов`язковою, враховуючи встановлений статтею 277 КУпАП строк розгляду справи про адміністративне правопорушення, а також відсутність заперечень щодо обставин, викладених у протоколі, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами.

Згідно зі статтею 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із статтею 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши досліджені докази у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого третьою статті 173-4 КУпАП, з таких підстав.

Частиною першою статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною першою статті 173-4 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Частиною третьою статті 173-4 КУпАП встановлено відповідальність за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років, у виді накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до сорока годин.

Диспозицією частини третьої статті 173-4 КУпАП визначено два альтернативних суб`єкта даного адміністративного правопорушення. Так, булінг (цькування) може бути вчинено учасником освітнього процесу стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або малолітньою чи неповнолітньою особою стосовно учасника освітнього процесу.

При цьому диспозиція визначає і два альтернативних безпосередніх об`єкта посягання: охоронювані права малолітньої чи неповнолітньої особи при умові вчинення булінгу будь-яким з учасників освітнього процесу або охоронювані права учасників процесу від дій малолітньої чи неповнолітньої особи.

У даному випадку, згідно протоколу про адміністративне правопорушення учасник освітнього процесу ОСОБА_2 , 2012 року народження самостійно вчинив дії щодо булінгу (цькування) іншого малолітнього учасника освітнього процесу ОСОБА_3 , 2014 року народження.

У відповідності до санкції частини третьої статті 173-4 КУпАП, відповідальність за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років несуть батьки, або особи, які їх замінюють, тобто в даному випадку мати малолітнього ОСОБА_8 ОСОБА_1 .

Чинним Законом України «Про освіту» не передбачено визначення поняття булінгу (цькування) та типових ознак булінгу (цькування).

Згідно Закону України «Про охорону дитинства» булінг (цькування) - це психологічне, фізичне, економічне чи сексуальне насильство, тобто будь-яке умисне діяння (дія або бездіяльність), у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, яке систематично вчиняється особою стосовно дитини, з якою вони є учасниками одного колективу, або дитиною стосовно іншого учасника одного колективу та яке порушує права, свободи, законні інтереси потерпілої особи та/або перешкоджає виконанню нею визначених законодавством обов`язків.

Разом з цим, відповідно до пункту 4 Розділу I «Порядку реагування на випадки булінгу (цькування)», затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 № 1646 до булінгу (цькування) в закладах освіти належать випадки, які відбуваються безпосередньо в приміщенні закладу освіти та на прилеглих територіях (включно з навчальними приміщеннями, приміщеннями для занять спортом, проведення заходів, коридорами, роздягальнями, вбиральнями, душовими кімнатами, їдальнею тощо) та (або) за межами закладу освіти під час заходів, передбачених освітньою програмою, планом роботи закладу освіти, та інших освітніх заходів, що організовуються за згодою керівника закладу освіти, в тому числі дорогою до (із) закладу освіти.

Ознаками булінгу (цькування) є систематичне вчинення учасниками освітнього процесу діянь стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, в тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, а саме:

умисне позбавлення їжі, одягу, коштів, документів, іншого майна або можливості користуватися ними, перешкоджання в отриманні освітніх послуг, примушування до праці та інші правопорушення економічного характеру;

словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи;

будь-яка форма небажаної вербальної, невербальної чи фізичної поведінки сексуального характеру, зокрема принизливі погляди, жести, образливі рухи тіла, прізвиська, образи, жарти, погрози, поширення образливих чуток;

будь-яка форма небажаної фізичної поведінки, зокрема ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, завдання ударів;

інші правопорушення насильницького характеру.

Тобто, систематичність (повторюваність) діяння є однією з ознак булінгу, яка в переважній більшості випадків слугує ключовою відмінністю від конфлікту між учасниками освітнього процесу, прояву невихованості чи недисциплінованості.

Згідно пункту 2 цього Порядку кривдником (булером) є учасник освітнього процесу, в тому числі малолітня чи неповнолітня особа, яка вчиняє булінг (цькування) щодо іншого учасника освітнього процесу; потерпілим (жертвою булінгу) є учасник освітнього процесу, в тому числі малолітня чи неповнолітня особа, щодо якої було вчинено булінг (цькування).

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Так, як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення у період часу з 12.03.2025 по 29.03.25, а саме: 12.03.2025, 26.03.2025, 28.03.2025 та 29.03.2025 з 16:00 по 16:30, ОСОБА_2 , 2012 року народження, вчинив булігну (цькування) щодо неповнолітньої ОСОБА_3 , 2014 року народження, у приміщенні Дитячої юнацької спортивної школи та по дорозі з тренувань, що за адресою АДРЕСА_2 , що полягало у психологічному та фізичному насильстві, образах в сторону ОСОБА_3 , 2014 року народження, налаштовування інших дітей проти дівчини, штовханні руками, внаслідок чого ОСОБА_3 , 2014 року народження, заподіяно шкоду психологічному здоров`ю. Оскільки ОСОБА_9 не досягнув віку адміністративної відповідальності, тому до відповідальності притягається його мати ОСОБА_1 .

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_4 , наданих 01.04.2025 начальнику сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області С.Якименку, її донька ОСОБА_3 , 2014 року народження, у вільний час відвідує спортивну секцію з легкої атлетики, що за адресою м. Вишгород, пр-т. Мазепи 7А, в приміщенні Дитячої юнацької спортивної школи. Даний гурток також відвідує ОСОБА_10 , 12 років, який проживає в АДРЕСА_3 донька після кожного тренування приходить додому у пригніченому стані, іноді плаче. На її запитання розповідає проте, що ОСОБА_11 постійно та систематично вчиняє відносно неї неправомірні дії, ображає, погрожує, залякує та принижу, придумує їй образливі прізвиська та в присутності інших учасників спортивного гуртка її ображає цими прозвиськами. Постійно намагається її штовхати та спеціально кидає в неї м`ячом з метою завдати ушкоджень. Вказані події з боку ОСОБА_2 почались влітку 2024 року, у зв`язку з чим, ОСОБА_4 зверталась до поліції. Як розповіла їй донька, вже на зайняттях з легкої атлетики, він без причини почав булити її в присутності інших осіб, а саме: 12.03.2025 в період часу з 16:00 до 17:30 проходило тренування з легкої атлетики в спортивному залі в приміщення Дитячої юнацької спортивної шкоди за адресою м. Вишгород, пр-т. Мазепи 7А. Під час тренування ОСОБА_11 , під час того, як вони ділились на команди для гри в бейсбол, він всім, хто був в той час на тренуванні, казав щоб «цю дурочку брали в команду останньою, так як вона слабий гравець», маючи на увазі доньку ОСОБА_4 . Під час гри в бейсбол казав всім, щоб вони цілились їй м`ячом спеціально в окуляри; 26.03.2025 з 16:00 до 17:30 також проходило тренування з легкої атлетики в спортивному залі в приміщенні Дитячої юнацької спортивної школи за адресою: м Вишгород, пр-т. Мазепи 7А. Під час тренування ОСОБА_10 ображав доньку «очкариком», «очкарідзе», налаштовував хлопців, які в той час були на тренування, проти її доньки. ОСОБА_4 , у цей день, відправила голосове повідомлення з даного приводу матері ОСОБА_2 та у повідомленні виклала свої претензії та вимогу, щоб вона повпливала на свого сина. Повідомлення вона прочитала, проте реакції з її боку не було; 28.03.2025 о 16:00 розпочалось тренування де вони займались, спортом. Під час тренувань, ОСОБА_11 спеціально почав кидати в дитину м`ячом для великого тенісу по різних частинах тіла, а саме по спині, по ногах, з метою завдати болю та тілесних ушкоджень. В той день донька повернулась з тренування з саднами на спині. Своїми діями ОСОБА_12 завдав її донці фізичного болю; 29.03.2025 о 10:45 після закінчення тренування її донька з подругою ОСОБА_13 поверталась до дому з тренування. В цей час ОСОБА_10 йшов за ними аж до будинку та весь час ображав їх нецензурними словами, ображав «очкариком», а також сказав щоб вона «посмоктала йому банан». В цей день, ОСОБА_4 почала телефонувати матері ОСОБА_14 ОСОБА_15 , проте вона її заблокувала. Зі слів доньки, ОСОБА_11 постійно, коли вони з подружками граються на спортивному майданчику після тренування, забирає в неї речі, а саме навушники, спортивне приладдя для гри, одного разу забрав телефон. На її зауваження припинити свою протиправну поведінку не реагує. ОСОБА_4 зазначила, що усі ці речі відбуваються постійно та систематично. У розмовах з матір?ю Гліба ОСОБА_16 , її прохання, щоб вона вплинула на сина, з її боку залишаються без реагування.

Аналогічні за змістом показання ОСОБА_3 , у присутності матері, 02.04.2024 надала начальнику сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області С.Якименку, додатково зазначивши, що у середині березня ОСОБА_11 розпустив про неї образливі чутки та налаштовував її подружку ОСОБА_13 проти неї, у зв`язку з чим вона певний час з нею не спілкувалася.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_6 вчителя фізичної культури Вишгородського ліцею «Сузір`я» та тренера з легкої атлетики в Дитячій юнацькій спортивній школі, наданих 07.04.2025 начальнику сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області С.Якименку, його тренування, близько двох років та в одній групі відвідують ОСОБА_10 та ОСОБА_17 . Близько півтора місяці тому, до нього як до тренера, звернулась матір ОСОБА_18 ОСОБА_19 та повідомила, що з боку ОСОБА_2 в бік її доньки відбувається постійне цькування, образи та інші неправомірні дії. Він, зі свого боку, провів виховну бесіду з ОСОБА_20 та ОСОБА_21 . Після вказаної бесіди на тренуваннях подібних випадків з боку ОСОБА_2 , він не помічав. Звернень від матері до нього щодо неправомірних дій відносно її доньки до цього часу не надходило. 02.04.2025 ОСОБА_19 прийшла за своєю донькою забрати її з тренування та розповіла йому про те, що звернулась до поліції з приводу вчинення систематичних неправомірних цькування та образ з боку ОСОБА_2 по відношенню до її доньки. Після чого він вирішив дізнатись у своїх учнів, які ходять на тренування, інформацію з приводу вказаної ситуації і останні йому повідомили, що дійсно, ОСОБА_10 в розмові міг ображати ОСОБА_18 під час тренування «очкариком», цькувати її. Також діти повідомили, що коли вони повертались з тренування та гралися на спортивному майданчику, був випадок коли ОСОБА_11 забирав речі у ОСОБА_18 , а саме м`яч.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_22 , 2011 року народження, наданих 07.04.2025 у присутності матері ОСОБА_23 , начальнику сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області С.Якименку, вона, у вільний час, відвідує спортивну секцію з легкої атлетики за адресою м. Вишгород,

пр-т Мазепи 7А, в приміщенні Дитячої юнацької спортивної школи разом з подругою ОСОБА_24 . Даний гурток також відвідує ОСОБА_10 , 12 років, який проживає в АДРЕСА_3 . Вказала, що ОСОБА_11 постійно та систематично вчиняє відносно її подруги неправомірні дії, ображає її, погрожує, залякує та принижує. Придумує їй образливі прізвиська та в присутності інших учасників спортивного гуртка її ображає цими прізвиськами. Постійно її штовхає та спеціально кидає в неї м`ячом з метою завдати їй ушкоджень. На її думку, вище вказані події з боку ОСОБА_2 почались, навесні

2025 року. ОСОБА_7 , як і ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , надала аналогічні пояснення щодо обставин, які мали місце 12.03.2025, 26.03.2025, 29.03.2025. Вказала, що ОСОБА_11 постійно, коли вони з подружками граються на спортивному майданчику після тренування, забирає в неї особисті речі та не реагує на її зауваження припинити свою протиправну поведінку.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наданих 14.04.2025 у присутності матері начальнику сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області С.Якименку, він займається на секції по легкій атлетиці в приміщенні ДЮСШ за адресою: АДРЕСА_2 , та разом з ним на тренування ходить дівчина на ім`я ОСОБА_18 , з якою у нього виникають неприязні відносини. Зазначив, що під час тренувань вони один одного ображають. Вона йому казала, щоб він йшов до своєї мами плакати, а він, у свою чергу, після тренування по дорозі додому ображав її «очкариком».

Згідно письмових пояснень матері ОСОБА_8 ОСОБА_1 , наданих 14.04.2025 начальнику сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області С.Якименку, їй відомо про конфлікт між її сином та ОСОБА_18 . У розмовах із матір`ю ОСОБА_18 , вирішити даний конфлікт не виходить.

Згідно долученого до матеріалів справи протоколу Індивідуальної психологічної діагностики ОСОБА_3 , складеного практичним психологом ОСОБА_25 03.04.2025 за зверненням ОСОБА_4 з метою перевірки емоційного і психічного стану дитини, ОСОБА_17 переживає постійний стрес внаслідок дій старшого учня. У дівчинки підвищений стан тривожності, відчуття несправедливості, страх повторення ситуацій знущання та образ зі сторони ОСОБА_14 та його мами. Рекомендовано батькам підтримувати дитину та вжити заходів для припинення постійних знущань та принижень щодо ОСОБА_18 , постійно підвищувати самооцінку дитини, навчити ОСОБА_18 технікам самоконтролю та постійно тренувати навички. Тренеру гуртка пильніше спостерігати за відносинами дітей, проводити виховні бесіди, не допускати образ та принижень дітей іншими дітьми на тренуваннях.

Відповідно до частини третьої статті 26 Закону України «Про освіту» керівник закладу освіти в межах наданих йому повноважень розглядає усні та письмові заяви (скарги, повідомлення) про випадки насильства або жорстокого поводження з дитиною в закладі освіти протягом однієї доби з моменту надходження та у разі виявлення ознак насильства або жорстокого поводження невідкладно повідомляє про це батьків, інших законних представників дитини, а також письмово повідомляє уповноважений підрозділ органу Національної поліції України та службу у справах дітей.

Наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 № 1646 було затверджено «Порядок реагування на випадки булінгу (цькування)», який визначає механізм реагування на випадки булінгу (цькування) в закладах освіти всіх типів і форм власності, крім тих, які забезпечують здобуття освіти дорослих, у тому числі післядипломної освіти.

Розділом II даного Порядку визначено механізм подання заяв або повідомлень про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти, згідно якого учасники освітнього процесу можуть повідомити про випадок булінгу (цькування), стороною якого вони стали або підозрюють про його вчинення стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу або про який отримали достовірну інформацію, керівника закладу освіти або інших суб`єктів реагування на випадки булінгу (цькування) в закладах освіти.

У закладі освіти заяви або повідомлення про випадок булінгу (цькування) або підозру щодо його вчинення приймає керівник закладу.

Згідно з пунктом 2 цього Розділу керівник закладу освіти у разі отримання заяви або повідомлення про випадок булінгу (цькування) зобов`язаний невідкладно у строк, що не перевищує однієї доби, повідомити територіальний орган (підрозділ) Національної поліції України, принаймні одного з батьків або інших законних представників малолітньої чи неповнолітньої особи, яка стала стороною булінгу (цькування), скликає засідання комісії з розгляду випадку булінгу (цькування) не пізніше ніж упродовж трьох робочих днів з дня отримання заяви або повідомлення.

У разі прийняття рішення комісією про наявність обставин, що обґрунтовують інформацію, зазначену у заяві, до завдань комісії також належать, зокрема визначення заходів виховного впливу щодо сторін булінгу (цькування) у групі (класі), де стався випадок булінгу (цькування).

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вказаних положень закону та на виконання листа Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області від 07.04.2025 щодо звернення ОСОБА_4 про вчинення неправомірних дій відносно її малолітньої доньки ОСОБА_3 з боку ОСОБА_2 , комісія у складі 7 осіб Вишгородського ліцею «Сузір`я» Вишгородської міської ради, за участі ОСОБА_6 учителя фізичної культури ліцею «Сузір`я», тренера з легкої атлетики Вишгородської міської ради дитячо-юнацька спортивна школа, заслухали: ОСОБА_25 , яка повідомила, що консультувала ОСОБА_18 на прохання мами - ОСОБА_4 . ОСОБА_25 зазначила, що дівчинка відчуває сильний психологічний тиск від ОСОБА_2 ; ОСОБА_6 , який повідомив, що ОСОБА_26 дійсно не вміє керувати своїми емоціями, часто це проявляється асоціально. Зі слів ОСОБА_6 : «Про «очкарідзе, очкаріка» я чув від ОСОБА_18 і дівчат. ОСОБА_27 , які ОСОБА_26 говорить, відбуваються переважно не на заняттях. Я неодноразово спілкувався з ОСОБА_14 , у ного, на жаль, упереджене ставлення до ОСОБА_18 »; ОСОБА_28 , яка зазначила, що ОСОБА_26 після засідання Ради профілактики ліцею 28.01.2025 так і не приступив до навчання. ОСОБА_17 , учення НОМЕР_1 і ОСОБА_10 , учень 6-А класу, в школі не перетинаються. Як пояснили мама ОСОБА_29 , сину потрібен час для адаптації, але до ліцею він не ходить. Комісія, ознайомившись із зібраними матеріалами, одноголосно прийняла рішення про наявність обставин булінгу і передачу даного протоколу до відділу превенції Вишгородського районного управління поліції ГУ НП в Київській області.

У листі Служби у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради від 04.04.2025, адресованого начальнику сектору ЮП ВП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області капітану поліції Сергію Якименку щодо надання інформації про малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначено, що до служби надходили повідомлення від адміністрації Вишгородського ліцею «Сузір?я» Вишгородської міської ради щодо відсутності на навчанні малолітньої дитини. Службою було надіслано листи матері дитини, ОСОБА_1 , в яких запрошено на бесіду для надання пояснень та вирішення питання щодо відновлення навчального процесу. Мати дитини до служби не з`являлась, на телефони дзвінки не відповідала. З метою з`ясування обставин, спеціалісти служби намагались відвідати учня за адресою його проживання, проте до квартири комісія не потрапила, двері не відчинили. 03.02.2025 гр. ОСОБА_1 відвідала службу у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради. Під час її візиту спеціалістом служби проведено профілактичну бесіду та наголошено і роз`яснено її обов`язки, згідно пункту 2 статті 25 Закону України «Про повну загальну середню освіту», пункту 3 статті 150 Сімейного кодексу України, пунктом 2 статті 12,

статті 55 Закону України «Про освіту». Мати дитини надала письмові пояснення щодо фактів викладених у листах, які надходили від адміністрації Вишгородського ліцею «Сузір`я» Вишгородської міської ради. Зазначено, що ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_2 , станом на 04.04.2025, не перебуває на обліку дітей, які опинилися у складних життєвих обставинах.

Згідно постанови Вишгородського районного суду Київської області від 19.03.2024 у справі №363/1173/24 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 184 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу. Як зазначено у вказаному судовому рішенні, суд встановив, що у період часу з 08.01.2023 по 28.01.2024, по

АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 неналежним чином виконувала батьківські обов`язки передбачені статтею 150 СК України відносно свого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: не забезпечила контроль над навчанням сина, у результаті чого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був відсутній на навчаннях без поважних причин з 08.01.2023 по 28.01.2024.

Згідно постанови Вишгородського районного суду Київської області від 11.07.2024 у справі №363/3284/24 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 184 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу. Як зазначено у вказаному судовому рішенні, суд встановив, що 09.05.2024 о 16:30, перебуваючи за місцем проживання, ОСОБА_1 ухилилася від виконання батьківських обов`язків відносно свого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: не забезпечила контроль над дозвіллям сина, внаслідок чого останній, з явною неповагою до прав і свобод інших людей, образив малолітнього ОСОБА_30 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та малолітнього ОСОБА_31 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно постанови Вишгородського районного суду Київської області від 07.11.2024 у справі №363/5562/24 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 184 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу. Як зазначено у вказаному судовому рішенні, суд встановив, що з 01.09.2024 по 15.10.2024, перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 повторно протягом року ухилялася від виконання батьківських обов`язків, передбачених статтею 150 Сімейного Кодексу України, відносно свого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме не забезпечила умови навчання сина, у зв`язку з чим останній був відсутній на навчанні в Вишгородському ліцеї «Сузір`я».

Згідно постанови Вишгородського районного суду Київської області від 06.12.2024 у справі №363/5920/24 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу. Як зазначено у вказаному судовому рішенні, суд встановив, що 04.10.2024 близько 21 год., ОСОБА_1 , в під`їзді будинку за адресою АДРЕСА_4 , вчинила дрібне хуліганство по відношенню до ОСОБА_4 , а саме ображала останню нецензурною лайкою, погрожувала, образливо чіплялась.

Згідно постанови Вишгородського районного суду Київської області від 11.12.2024 у справі №363/6429/24 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу. Як зазначено у вказаному судовому рішенні, суд встановив, що 08.12.2024 о 16:25 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці, а саме - у приміщенні магазину «Аврора», розташованого за адресою: м. Вишгород, пр-т Шевченка, 21, висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_32 та образливо чіпляла її за одяг, чим порушила громадський порядок.

Вказані вище судові рішення не оскаржувалися до суду апеляційної інстанції та набрали законної сили.

Як убачається із характеристики, наданої ОСОБА_1 за місцем проживання, остання зарекомендувала себе посередньо, алкогольними напоями не зловживає, наркотичні речовини не вживає, з особами, які ведуть аморальний спосіб життя не свідкується, при цьому, неодноразово потрапляла в поле зору працівників превенції Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області щодо неналежного виконання батьківських обов`язків та притягувалася до адміністративної відповідальності.

Отже, вивчивши матеріали адміністративної справи, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд вважає доведеним факт наявності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьої статті 173-4 КУпАП.

Наявність ознак заподіяння психологічної шкоди, підвищення стану тривожності, відчуття несправедливості, страху повторення ситуацій знущання та образ зі сторони Гліба, підтверджуються наявними в матеріалах справи висновками психолога внаслідок бесіди з ОСОБА_3 .

Під час розгляду цієї справи суд враховує, що булінг (цькування) тривожна тенденція, особливо для сучасного дитячого і молодіжного середовища. Вирішальна роль у протидії насильству і булінгу належить педагогам. Проте впоратися з цією проблемою вони можуть тільки завдяки системному підходу та підтримки керівництва школи, батьків, представників місцевих органів влади та громадських організацій, а також із залученням та участі дітей та молоді.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами.

Частиною першою статті 16 Конвенції про права дитини передбачено, що жодна дитина не може бути об`єктом свавільного або незаконного втручання в здійснення її права на особисте і сімейне життя, недоторканність житла, таємницю кореспонденції або незаконного посягання на її честь і гідність.

Згідно положень статті 23 КУпАП адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Статтею 33 КУпАП передбачено, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь її вини у вчинені адміністративного правопорушення, відсутність обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суд вважає за доцільне притягнути її до адміністративної відповідальності у межах частини третьої статті 173-4 КУпАП, у виді штрафу.

На підставі статті 40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави у розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір» - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 9, 23, 33, 173-4, 276-279, 280, 283-285, 289, 298-300, 307-310 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою

статті 173-4 КУпАП та призначити їй адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 (ста) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (тисяча сімсот) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в дохід держави судовий збір 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених

статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Згідно із статтею 308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови, про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення.

Строк пред`явлення постанови до примусового виконання - три місяці з дня її винесення.

Суддя О.П. Лукач