Справа № 375/728/25
Провадження №3/375/632/25

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року селище Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Банах-Кокус О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від Управління патрульної поліції у Київській області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживає АДРЕСА_1 , військовослужбовець ВЧ НОМЕР_1 ,

за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Рокитнянського районного суду Київської області надійшов протокол відносно ОСОБА_1 про скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно протоколу, 12 березня 2025 року близько 14 години 00 хвилин ОСОБА_1 перебуваючи на вул.Вокзальна, 86, у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області, у палаті №11 хірургічного відділення у Рокитнянської БЛ вчиняв дрібне хуліганство, а саме: здійснював природні потреби у палаті, на зауваження не реагував, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене статтею 173 КУпАП.

Судовий розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 відкладався у зв`язку з неявкою останнього в судове засідання. ОСОБА_3 був належним чином повідомленний про дату, час та місце розгляду справи.

До ОСОБА_1 постановою суду від 08.04.2025 було застосовано привід. 30.04.2025 року на адресу суду надійшов рапорт щодо неможливості виконання постанови суду у справі № 375/728/25, провадження 3/375/632/25 від 08.04.2025.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 ЄСПЛ у справі «Юніон Еліментарія Сандрес проти Іспанії».

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейского суду з прав людини вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Враховуючи вказані обставини, зважаючи на той факт, що ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, судом вживалися заходи щодо виклику ОСОБА_1 у тому числі шляхом приводу, однак останній в судове засідання не з`явився, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки ухилення особи від суду не може бути підставою звільнення від відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 173КУпАП закрити, з наступних підстав.

Відповідно до статті 9 ч. 1 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно статті 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи і вирішення її у точній відповідності з законом.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими доказами.

Судовий розгляд справи повинен проводитись у межах визначених у протоколі обставин про адміністративне правопорушення, який є фактичним обвинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення.

Диспозицією статті 173 КУпАП, передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, характеризується порушенням громадського порядку.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вищевказаного правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Суд враховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Таким чином, для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП він мав б вчинити дії, які порушують громадський порядок і спокій громадян.

Разом з тим, судом не встановлено обставин, які свідчили б про те, що ОСОБА_3 вчинив дрібне хуліганство, тобто нецензурно лаявся в громадських місцях, образливо чіплялася до громадян та вчиняв інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, зокрема: здійснював природні потреби у палаті, на зауваження не реагував.

Згідно ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи. Натомість, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Судом досліджено: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №126345 від 12 березня 2025 року, копію постанови ГВА №156603 від 12.03.2025; рапорт співробітника поліції від 12.03.2025 щодо обставин правопорушення.

За результатами дослідження наявних у матеріалах провадження доказів судом встановлено, що окрім протоколу про адміністративне правопорушення, матеріали справи не містять будь-яких інших доказів вини ОСОБА_1 , а саме: заяви від адміністрації лікарні, показів свідків, які би підтверджували вказані в протоколі обставини.

Таким чином, обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, не стверджені доказами в передбаченому законодавством порядку.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що потерпілих по справі відсутні, свідки БК моторола 476753,476465.

Відеозапис з нагрудних бодікамер не містить доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 08.07.2020 у справі №463/1352/16-а в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Таким чином, у суду відсутні підстави зробити висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Слід зазначити, що відповідно до вимог статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, зокрема справу Пол та Одрей Едвардз проти Сполученого Королівства/Pauland Audrey Edwards v the United Kingdom (№46477/99), в якому суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Відповідно до статті 247 ч.1 п.1 КпАП України, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного суд вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись статтею 9, 10, 173, 245, 247, 251, 280 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за статтею 173КУпАП - закрити за відсутності в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області.

Суддя Олена БАНАХ-КОКУС

Постанова набуває законної сили _____________

Постанова може бути пред`явлена до виконання до ______________