ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/817/170/25 Доповідач - Галіян Л.Є.
Категорія - ст.485 МКУ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2025 р. Суддя Тернопільського апеляційного суду Галіян Л.Є.

з участю:

захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Стецюка Ю.О.

представника Тернопільської митниці Гребеняка Р.Б., Лапунько М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Тернополя справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Стецюка Ю.О. на постанову Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 07 березня 2025 року,-

В С Т А Н О В И Л А :

Цією постановою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.485 Митного кодексу України та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 100 (ста) відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 694380 (шістсот дев`яносто чотири тисячі триста вісімдесят) гривень 72 (сімдесят дві) копійки.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 гривні 60 копійок.

Відповідно до даної постанови, 25.01.2024 року о 16:30 годин, агентом з митного оформлення, ТОВ «Західний контейнерний термінал» (), ОСОБА_2 , на підставі договору про надання послуг митного брокера №0710-22/ХУ-ЗКТ/бп від 07.10.2022, подано до відділу митного оформлення №3 митного поста «Тернопіль» Тернопільської митниці в митному режимі імпорт, митну декларацію (далі МД) ІМ40АА №24UA44U8 на товар «Прокат плоский», торговельна марка: нема даних, виробник: MEDA ZZ ENTERPRISE, країна виробництва: Малайзія. MY, отримувач ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» (), вартістю 24 512,1 дол. США, що складає 919 821,455 грн. згідно курсу НБУ на день здійснення митного оформлення, митна вартість - 1 202 016,21.

Для декларування вантажу, ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» (, зареєстрованого за адресою: Україна, м. Дніпро, вул. Князя Ярослава Мудрого, буд. 32, кв. (оф.) 204), в особі керівника ОСОБА_1 надано агенту з митного оформлення ОСОБА_2 наступні документи: інвойс №SIT0921B від 21.09.2023, пакувальний лист №б/н від 21.09.2023, сертифікат якості №б/н від 21.09.2023, контракт №МЕ04-09-2023 від 04.09.2023, специфікацію №1 від 21.09.2023 до контракту, сертифікат про походження товару №МССММ4422 від 08.11.2023, коносамент №MEDUPC128816 від 07.10.2023, накладну УМВС №045005 від 24.12.2023 та копію митної декларації країни відправлення №WE2309171 від 05.10.2023.

Виходячи з відомостей граф 33 та 34 митної декларації типу ІМ40АА від 25.01.2024 №24UA44U8, заявлені до митного контролю та оформлення товари мали малайзійське походження та класифіковані за кодом згідно з УКТ ЗЕД.

У якості підтвердження задекларованої в графі 34 митної декларації типу ІМ40АА від 25.01.2024 №24UA44U8 країни походження товарів (Малайзія), до митного контролю та оформлення надано сертифікат про походження товару ЖМССММ4422 від 08.11.2023, засвідчений адміністратором Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії - «ASMAH MD PILUS», та в графі 47 вказаної вище митної декларації нараховано та сплачено митні платежі у розмірі 240 403,24 грн, з яких: мито - 0 грн., податок на додану вартість (далі - ПДВ) - 240403,24 грн.

06.06.2024 Тернопільською митницею отримано лист з Департаменту контролю та адміністрування митних платежів Державної митної служби України щодо отриманої відповіді від Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії. Згідно отриманої відповіді Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії №DM/HHL.CO/l 179/2024 від 31.05.2024, встановлено, що менеджер цієї палати «ASMAH MD PILUS» з листопада 2022 року не має повноважень засвідчувати сертифікати про походження, а документи підписані його іменем після зазначеного періоду не є справжніми.

З урахуванням вищевикладеного, а саме надання сертифікату про походження товару №МССММ4422 ВІД 08.11.2023 ЗАСВІДЧЕНОГО МЕНЕДЖЕРОМ Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії «ASMAH MD PILUS», який з листопада 2022 року не має повноважень засвідчувати сертифікати про походження, випуск у вільний обіг товарів за митною декларацією типу IM40AA від 25.01.2024 №24UA44U8 мав бути здійсненим зі сплатою антидемпінгового мита за ставкою 48.14 % до митної вартості товарів.

Відповідно до пояснення, наданого агентом з митного оформлення ОСОБА_2 , митну декларацію №24UA44U8 від 25.01.2024 було подано на підставі договору про надання послуг митного брокера №0710-22/ХУ-ЗКТ/бп від 07.10.2022, укладеного між ТОВ «Західний контейнерний термінал» та ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА». Товаросупровідні документи, а саме: інвойс, пакувальний лист, сертифікат якості, контракт, специфікацію до контракту, сертифікат про походження товару, коносамент, накладну УМВС та копію митної декларації країни відправлення, було отримано засобами електронного зв`язку від ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА».

Також ОСОБА_2 повідомив, що згідно договору про надання послуг митного брокера всі питання погоджуються із клієнтом. Клієнту відомо про антидемпінгове мито на ідентичні товари які походять з Китаю. В усіх товаросупровідних документах, які були надані, зазначено «Країна: походження - Малайзія». Податки за даною декларацією були оплачені з урахуванням країни походження Малайзія.

Відповідно до пояснення, наданого директором ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА», ОСОБА_1 , ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» до введення мита на плоский прокат китайського походження переважно співпрацювала з китайськими постачальниками. Оскільки наразі поставки з Китаю не мають економічного змісту, компанія звернулась до інших ринків. В результаті моніторингу нових постачальників, найкращу пропозицію по співпраці надала компанія «MEDA ZZ ENTERPRISE» (104, FIRST FLOOR, THE SUMMIT BATU PAHAT, 83000 BATU PAHAT, JONOR, MALAYSIA). Було прийнято рішення про початок співпраці. За результатами переговорів було зроблено замовлення пробної партії товарів (інвойс №SIT0921B від 21.09.2023, контракт №МЕ04-09-2023 від 04.09.2023). При митному оформленні товару за МД №24UA44U8 було надано всі документи надані постачальником «MEDA ZZ ENTERPRISE». Оригінали документів отримані експрес-поштою та зберігаються в компанії.

Надання ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА», в особі керівника ОСОБА_1 незаконно одержаних документів для заповнення митної декларації №24UA44U8, призвело до незастосування антидемпінгового мита, що в свою чергу призвело до не нарахування та відповідно не сплати антидемпінгового мита на суму 578 650,60 грн., податку на додану вартість на суму 115 730, грн., загальна сума несплачених митних платежів становить 694 380,72 гривень.

Листами №7.25-2/20-1/14/3981 від 18.06.2024, №7.25-2/20-1/10/4315 від 28.06.2024, №7.25-1/20-1/10/4874 від 25.07.2024, №7.25-2/20-1/10/5273 від 09.08.2024 та №7.25-3/20-1/14/6786 від 25.10.2024 директора ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА», ОСОБА_1 повідомлено про необхідність прибуття до Управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Тернопільської митниці однак гр. ОСОБА_1 до Тернопільської митниці в зазначені терміни не прибув.

Вищевикладене свідчить про умисний характер дій, направлених на невиправдане затягування часу та зловживання своїми правами.

Таким чином, керівник ТОВ «ХАЙСІН Україна» (код ЄДРПОУ 4351820) ОСОБА_1 вчинив інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, шляхом надання незаконно одержаних документів, що в свою чергу призвело до не нарахування та відповідно не сплати митних платежів на суму 694380,72 гривень (антидемпінгове мито на суму 578650,60 грн. та ПДВ на суму 115730,12 грн.).

В апеляційній скарзі захисник просить оскаржувану постанову суду скасувати та постановити нову, якою закрити провадження у справі.

Вимоги мотивує тим, що оскаржуване рішення ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, судом не з`ясовано усі обставини справи, адже в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки він не мав жодного відношення до товаросупровідних документів і у нього був відсутній протиправний умисел, оскільки йому не було відомо, що наданий йому сертифікат про походження №МССММ4422 від 08.11.2023 року є на думку митниці недостовірним.

Звертає увагу, що в матеріалах справи відсутній оригінал листа Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії, що ставить під сумнів його наявність.

Крім того, зазначає, що у цьому листі не вказано, що сертифікат про походження №МССММ4422 від 08.11.2023 року є підробленим.

Заслухавши пояснення захисника апелянта, який підтримав подану апеляційну скаргу та просить її задовольнити, пояснення представників Тернопільської митниці, що заперечила проти апеляції та просять постанову суду залишити без змін, розглянувши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.489 МКУ України, ст.280 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати поряд із іншими обставинами, що мають значення для правильного вирішення справи також чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення. Отже, дослідженню та оцінці підлягають усі докази, які є у справі та містять дані про причетність конкретної особи до вчиненого правопорушення та наявність вини у її діяннях.

Згідно ст.486 МК України, завданням провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону.

Порушення митних правил, передбачене диспозицією ст.485 МК України передбачає відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

В даному випадку відповідно до ч.2 ст.459 та п.43 ст.4 МК України - суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств. Посадова особа підприємства керівник та інші працівники підприємства (резиденти та нерезиденти), які в силу постійно або тимчасово виконуваних ними трудових (службових) обов`язків відповідають за виконання вимог, встановлених законами та іншими нормативно-правовими актами України, а також міжнародними договорами України з питань митної справи.

При розгляді справи про порушення митних правил суд, відповідно до вимог ст.489 МК України, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Цих вимог Закону суд першої інстанції, розглядаючи матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.485 МК України, не дотримався.

Так, приймаючи рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд повинен враховувати, що відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно положень ст.485 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений законодавством України порядок переміщення товарів через митний кордон України і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до ч.1 ст.487 МК України, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

На розширення цього положення Основного Закону у статті 17 Закону України «Про виконання рішення та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Приписами ст. 129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини.

Як зазначено в Рішенні Конституційного Суду України от 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні і процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях.

Однією з таких правових презумпції є закріплена у ст. 62 Конституції України презумпція невинуватості, згідно якої особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), яка висловлена, зокрема, у рішеннях «Остюрн проти ФРН», Енгель та інші проти Нідерландів», «Равнсборг проти Швеції», «Путц проти Австрії», «Озтюрк проти Німеччини, гарантії прав людини, передбачені Конвенцією, щодо кримінального провадження, розповсюджуються у тому числі і на інше публічне переслідування особи, якщо таке переслідування можливо визначити карно-кримінально правовим та національним правом: колом адресатів та правовими наслідками для адресатів. Тобто гарантії передбачені ст.4 Протоколу №7, стосуються не лише кримінального провадження у розумінні законодавства України, а й будь-якого публічного переслідування, яке здійснюється Державою.

В рішення ЄСПЛ від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03, пп.21-22), суд зробив висновок, про те, що положення Митного Кодексу України мають ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції.

Відповідно до диспозиції ст.485 МК України об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у заявленні в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Відповідно до ч.8 ст.257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів: зокрема 5) відомості про товари: а)найменування; б)звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно УКТЗЕД; г) найменування країни походження товарів (за наявності).

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.485 МК України, характеризується виключно умисною формою вини, оскільки диспозиція правової норми визначає спеціальну протиправну мету дій декларанта щодо заявлення неправдивих відомостей неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Наявність такої протиправної мети вказує на те, що при декларуванні особа повинна усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та мати за меті, щоб заявлені ним неправдиві відомості вплинули на розмір митних платежів, які йому доведеться сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару.

За змістом п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 03.06.2005 року № 8 Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил, не можна розглядати як порушення митних правил дії особи, яка переміщуючи товари через митний кордон України, надала митним органам супровідні документи з відомостями, що не відповідають дійсності, без умислу порушити митні правила, передбачені чинним законодавством.

Висновок про те, що правопорушення, передбачене ст.485 МК України, може бути вчинено тільки з умисною формою вини неодноразово було зроблено Верховним Судом.

Так, Верховний Суд у постанові від 15.05.2018 р. у справі № 607/6314/15 констатував, що наявність спеціальної протиправної мети вказує на те, що правопорушення може бути вчинене виключно з умисною формою вини та лише декларантом або уповноваженою ним особою, оскільки на момент подачі декларації декларант (уповноважена ним особа) повинен усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та умисно бажати, щоб заявлені ним неправдиві відомості вплинули на розмір митних платежів, які необхідно сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару.

Аналогічну правову позицію Верховний Суд висловив постанові від 18.09.2019 року у справі № 451/1551/14-а, відповідно до якої за змістом ст.485 Митного кодексу України склад вказаного вище правопорушення обумовлює наявність у діях декларанта особливої мети ухилення від сплати податків та зборів або зменшення їх розміру, та вини у формі прямого умислу. Диспозиція цієї статті передбачає спеціальну протиправну мету дій декларанта щодо заявлення неправдивих відомостей неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Наявність спеціальної протиправної мети однозначно вказує на те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки на момент подачі митної декларації декларант повинен усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та умисно бажати, щоб заявлені ним неправдиві дані вплинули на розмір митних платежів, які йому доведеться сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару.

Таким чином, зовнішній прояв винного, протиправного діяння, передбаченого статтею 485 МК України, обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносини.

Визнаючи ОСОБА_1 винним у вчинені порушення митних правил, передбаченого ст.485 МК України, суд першої інстанції виходив з того, що керівником ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» ОСОБА_1 було надано для митного контролю та оформлення сертифікат про походження товару де неправильно вказано країну походження товару - Малайзію з метою ухилення від сплати митних платежів, оскільки вказаний до декларування товар був завезений з Китаю.

Разом з тим, досліджені судом апеляційної інстанції обставини справи, викладені у протоколі про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 та надані сторонами докази у справі, вказують на те, що такий висновок місцевого суду ґрунтується припущеннях, є передчасним та необґрунтованим.

Так, встановлено, що 25.01.2024 року о 16:30 годин, агентом з митного оформлення, ТОВ «Західний контейнерний термінал» (), ОСОБА_2 , на підставі договору про надання послуг митного брокера №0710-22/ХУ-ЗКТ/бп від 07.10.2022, подано до відділу митного оформлення №3 митного поста «Тернопіль» Тернопільської митниці в митному режимі імпорт, митну декларацію (далі МД) ІМ40АА №24UA44U8 на товар «Прокат плоский», торговельна марка: нема даних, виробник: MEDA ZZ ENTERPRISE, країна виробництва: Малайзія. MY, отримувач ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» (), вартістю 24 512,1 дол. США, що складає 919 821,455 грн. згідно курсу НБУ на день здійснення митного оформлення, митна вартість - 1 202 016,21.

Для декларування вантажу, ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» (, зареєстрованого за адресою: Україна, м. Дніпро, вул. Князя Ярослава Мудрого, буд. 32, кв. (оф.) 204), в особі керівника ОСОБА_1 надано агенту з митного оформлення ОСОБА_2 наступні документи: інвойс №SIT0921B від 21.09.2023, пакувальний лист №б/н від 21.09.2023, сертифікат якості №б/н від 21.09.2023, контракт №МЕ04-09-2023 від 04.09.2023, специфікацію №1 від 21.09.2023 до контракту, сертифікат про походження товару №МССММ4422 від 08.11.2023, коносамент №MEDUPC128816 від 07.10.2023, накладну УМВС №045005 від 24.12.2023 та копію митної декларації країни відправлення №WE2309171 від 05.10.2023.

Для митного контролю та оформлення надано сертифікат про походження товару МССММ4422 від 08.11.2023, засвідчений адміністратором Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії - «ASMAH MD PILUS», та в графі 47 вказаної вище митної декларації нараховано та сплачено митні платежі у розмірі 240 403,24 грн, з яких: мито - 0 грн., податок на додану вартість (далі - ПДВ) - 240403,24 грн.

При цьому встановлено, що товар, заявлений декларантом у митній декларації ІМ40АА №24UA44U8, отриманий на виконання контракту №МЕ04-09-2023, укладеного 04.09.2023 року між ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА», директором якої є ОСОБА_1 , та компанією MEDA ZZ ENTERPRISE (Малайзія). (а. с.12-13).

Відповідно до п.6 умов даного контракту продавець, яким є малазійська компанія MEDA ZZ ENTERPRISE, зобов`язується надіслати покупцю (ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА») наступні оригінали документів: 1. сертифікат якості; 2. пакувальний лист; 3. комерційний інвойс 3 примірника; 4. сертифікат походження; 5. експортна митна декларація відправника вантажу копія; 6. коносамент 3 примірника.

Компанією MEDA ZZ ENTERPRISE дотримано умов, визначених пунктом 6 контракту і всі супровідні документи, в тому числі і сертифікат про походження товару від 08.11.2023 року № МССМ 4422, передані ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА».

Вказана обставина доводиться також оглянутим в судовому засіданні оригіналом конверту з описом його вмісту, який був представлений апелянтом.

При цьому, відомостей про те, що компанією імпортером MEDA ZZ ENTERPRISE (Малайзія) товаросупровідні документи, в тому числі сертифікат про походження товару від 08.11.2023 року № МССМ 4422, не були передані експортеру ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА», матеріали справи про порушення митних правил не містять.

Тобто, агенту з митного оформлення для проведення митного оформлення отриманого товару ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» були передані ті документи, які останнє отримало від свого контрагента компанії MEDA ZZ ENTERPRISE ( ОСОБА_3 ), відповідно до умов укладеного контракту. І саме такі документи, серед яких також сертифікат про походження товару від 08.11.2023 року № МССМ 4422, ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» було надано для проведення процедури митного оформлення.

З огляду на викладене, при декларуванні товару за митною декларацією ІМ40АА №24UA44U8 декларантом дотримано вимог Митного Кодексу України та Порядку заповнення митних декларації на бланку єдиного адміністративного документа, який затверджено Наказом Міністерства фіналів України від 30.05.2012 р. № 651 і до графи 34 митної декларації внесено відомості щодо країни походження товару (Малайзія) виключно на підставі документів, отриманих від компанії MEDA ZZ ENTERPRISE (Малайзія), яка імпортувала вказаний товар.

Відповідно до ч.2 ст.36 МК України країною походженням товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.43 МК України країна походження товару заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення назви країни походження товару та відомостей про документи, що підтверджують походження товару, у митній декларації.

Документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декорація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару (ч.1 ст.43 МК України).

Заявлена ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» країна походження товару підтверджується як заявою продавця товару - компанією MEDA ZZ ENTERPRISE (Малайзія), про що зазначено в інвойсі від 21.09.2023 року №SIT0921B dd (а. с.5), так і сертифікатом про походження товару від 08.11.2023 року № МССМ 4422, який на виконання умов договору продавець надав покупцеві і який на час митного оформлення вантажу не викликав сумніву щодо його достовірності як у декларанта, так і у митного органу, яким здійснювалось оформлення вантажу.

Апеляційний суд погоджується з доводами апелянта про те, що копія відповіді Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії №DM/HHL.CO/l 179/2024 від 31.05.2024, що менеджер цієї палати «ASMAH MD PILUS» з листопада 2022 року не має повноважень засвідчувати сертифікати про походження, а документи підписані його іменем після зазначеного періоду не є справжніми, не може вважатися належним та допустимим доказом, а відтак, і беззаперечним доказом вчинення директором ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» ОСОБА_1 дій, які становлять об`єктивну та суб`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст.485 МК України, з огляду на наступне.

Так, 06.06.2024 Тернопільською митницею отримано лист з Департаменту контролю та адміністрування митних платежів Державної митної служби України щодо отриманої відповіді від Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії. Згідно отриманої відповіді Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії №DM/HHL.CO/l 179/2024 від 31.05.2024, встановлено, що менеджер цієї палати «ASMAH MD PILUS» з листопада 2022 року не має повноважень засвідчувати сертифікати про походження, а документи підписані його іменем після зазначеного періоду не є справжніми.

Разом з тим, з долученої до матеріалів справи копії цього листа, яким митниця обґрунтовує вчинення ОСОБА_1 порушення ним митних правил, вбачається, що вказана інформація стосується сертифіката про походження №МССММ 4429 від 29.11.2023 року, поданого до митного оформлення прокату сталевого походження з Малайзії (а.с.15-16).

Тобто, в даному випадку вказана інформація не стосується сертифікату про походження товару від 08.11.2023 року № МССМ 4422, який було подано для митного оформлення ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА».

Як зазначив в судовому засіданні апеляційного суду представник Тернопільської митниці, відповідь, яка стосується саме сертифікату про походження товару від 08.11.2023 року № МССМ 4422, який було подано для митного оформлення ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» до митних органів не надходила і такої у розпорядженні митниці не було на час складання щодо ОСОБА_1 протоколу про порушення митних правил та немає і на даний час.

Разом з тим, матеріали справи не містять відомостей і про те, що товар вироблено в іншій країні, зокрема в Китайській народній республіці, а також не надано доказів про недійсність інвойсу та контракту, які підтверджують факт імпортування товару з Малайзії.

Отже, висновки суду про те, що ОСОБА_1 для митного контролю та оформлення товару було надано підроблений сертифікат про походження товару МССММ4422 від 08.11.2023, засвідчений адміністратором Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії - «ASMAH MD PILUS» - не ґрунтується на матеріалах справи, а отже є припущеннями.

При цьому, запит про надання допомоги повинен направлятися до Генеральної прокуратури Малайзії відповідно до розділу 19 (1) закону про взаємну правову допомогу у кримінальних справах від 2022 року, що в даному випадку при проведенні митного розслідування зроблено не було.

За таких обставин, інформація отримана митним органом України у відповіді від Малайської торгово-промислової палати штату Мелака Малайзії №DM/HHL.CO/l 179/2024 від 31.05.2024, у якій йдеться про інший сертифікат про походження товару, викликає обґрунтований сумнів стосовно доказового значення щодо підтвердження винуватості ОСОБА_1 при проведенні зовнішньоекономічної операції на підставі зовнішньоекономічного контракту, укладеного 04 вересня 2023 року.

Узагальнюючи наведене, апеляційний суд приходить до переконання про відсутність в діях ОСОБА_1 ознак інкримінованого йому порушення митних правил, з огляду на наступне.

Згідно ст.8 Конституції України, в Україні діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з ч.2 ст.62 Основного Закону, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь. Тобто, суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи, Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити.

Відповідно до принципу доведення вини «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 р. з відсиланням на п.282 рішення у справі Ашвар проти Туреччини, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Згідно із вказаною позицією ЄСПЛ розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та доступних відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають найбільш важливе значення.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того,що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії події.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Необхідно, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Особу може бути визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, в тому числі у порушенні митних правил, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто, за наявності усіх необхідних елементів об`єктивних та суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення, у їх сукупності.

Вказані вище обставини, на думку суду, свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 ознак інкримінованого йому адміністративного правопорушення, оскільки досліджені апеляційним судом докази по справі дають підставу для обґрунтованого сумніву як стосовно того, що сертифікат № МССММ 4422 від 08.11.2023 року є фальшивим та не видавався Малайською Торговою Палатою Малайзії, так і стосовно того, що директор ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» ОСОБА_1 знав, усвідомлював та мав намір подати саме фальшивий документ щодо країни походження товару з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, що є визначальним фактором для кваліфікації дій за ст.485 МК України.

Враховуючи наведені вище обставини, вважаю, що митним органом не надано достатніх доказів, які б беззаперечно вказували на те, що директор ТОВ «ХАЙСІН УКРАЇНА» умисно вчинив дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру.

З урахуванням наведеного, вважаю, що висновки суду першої інстанції, в силу неповноти проведеного судового розгляду, містять істотні суперечності щодо наявності в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, а саме порушення митних правил, передбаченого ст.485 МК України, за якою його Тернопільським міськрайонним судом притягнуто до адміністративної відповідальності.

За змістом ст.62 Конституції України обвинувачення особі не може ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитись на її користь.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За змістом п.1 ч.1 ст.531 МК України підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил є відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил.

Враховуючи, що у матеріалах справи відсутні достатні докази, які б беззаперечно свідчили про вчинення ОСОБА_1 дій, вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення, який розглядався судом першої інстанції, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.485 МК України, а відтак провадження по справі відносно нього підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП та п.1 ч.1 ст.531 МК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.467, 486, 527, 529, 531 МК України, ст. 38, 247, 294 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Стецюка Ю.О. - задовольнити.

Постанову Тернопільського міськрайонного суду від 07 березня 2025 року щодо ОСОБА_1 за ст.485 МК України скасувати, а провадження у справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя