Справа №: 716/817/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.05.2025 м.Заставна

Суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області Стрілець Я.С., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від відділення поліції №3 (м.Заставна) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , непрацюючого, не одруженого,

про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 164-5 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 187787 від 24.04.2025 громадянин ОСОБА_1 23.04.2025 о 23.30 год., в м. Заставна, вул. Квіткова, Чернівецького району, Чернівецької області, переносив тютюнові вироби, а саме здійснював транспортування тютюнових виробів марки «Ritm», в кількості 20 пачок, без марки акцизного збору.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст. 164-5 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про причини своєї неявки не повідомив, клопотань про розгляд адміністративного матеріалу у його відсутності чи перенесення його розгляду на іншу дату від нього не надходило, в зв`язку із чим справу розглянуто у його відсутності, що відповідає положенням ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення в їх сукупності, приходжу до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП України адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колектив, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Згідно диспозиції ч.1 ст. 164-5 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку посадовими особами підприємств виробників, імпортерів і продавців таких товарів.

Об`єктом цього правопорушення законодавець визначає суспільні відносини у сфері державного регулювання виробництва і обігу алкогольних напоїв і тютюнових виробів.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП, полягає у зберіганні або транспортуванні алкогольних напоїв або тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного збору посадовими особами підприємств виробників, імпортерів і продавців цих товарів

Суб`єкт адміністративного проступку спеціальний (посадові особи підприємств- виробників, імпортерів і продавців алкогольних напоїв або тютюнових виробів).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу.

Разом з цим, з вказаної у протоколі фабули правопорушення дії ОСОБА_1 щодо перевезення тютюнових виробів, на яких відсутні марки акцизного податку встановленого зразка, не утворюють склад зазначеного адміністративного правопорушення, будь-яких доказів на підтвердження того, що вилучені у ОСОБА_1 тютюнові вироби містять на собі підроблені або фальсифіковані марки акцизного податку, матеріали справи не містять, тобто відсутня об`єктивна сторона правопорушення, передбачена ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

За таких обставин, приходжу до висновку, що фабула адміністративного правопорушення, викладена у протоколі відносно ОСОБА_1 , не відповідає диспозиції ч.1 ст. 164-5 КУпАП, оскільки за своїм змістом не утворює об`єктивну сторону складу інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення.

Крім того, суб`єкт правопорушення за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП є спеціальний, тобто до відповідальності за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП можуть бути притягнуті лише особи, що прямо визначені диспозицією статті, а саме: посадові особи підприємств-виробників, імпортерів і продавців алкогольних напоїв чи тютюнових виробів.

Поряд з цим, у матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 здійснює господарську діяльність, та, відповідно, є суб`єктом інкримінованого правопорушення й дійсно порушив вказані у протоколі про адміністративне правопорушення вимоги законодавства.

В інших матеріалах, долучених до протоколу, відсутні дані про те, що ОСОБА_1 є посадовою особою чи суб`єктом господарювання.

При цьому, суд констатує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Виходячи з основоположних засад диспозитивності, суд не може встановлювати інші фактичні обставини, окрім тих, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення та збирати інші докази, ніж ті, що надані сторонами.

Стаття 129 Конституції України передбачає, що однією з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст.62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення. Однак, достовірність доказів, які є сумнівними та відсутність доказів зібраних особою, що склала протокол про адміністративне правопорушення є неприпустимою, оскільки суперечить позиції ЄСПЛ, а також Конституційного Суду України та порушує презумпцію невинуватості особи.

Відтак, складання протоколу про адміністративне правопорушення та процесуальні дії працівників поліції, з врахуванням усіх вище наведених обставин, викликають розумні сумніви в їх законності, що виключає можливість визнання цього протоколу та наданих до нього документів, як допустимих та достовірних доказів у справі.

Згідно п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, приходжу до висновку, що провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164-5 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-5 КУпАП, оскільки вина його у вчиненні адміністративного правопорушення не доведена.

Відповідно до ч. 6 ст. 283 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи.

Згідно із ст.265 КУпАП, речі і документи, що є знаряддям або безпосереднім обєктом правопорушення, виявлені під час затримання, особистого огляду або огляду речей, вилучаються посадовими особами органів, зазначених у статтях 234-1, 234-2, 244-4, 262 і 264 цього Кодексу. Вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей реалізують.

Згідно квитанції про отримання речей і документів від 24.04.2025 у ОСОБА_1 вилучено 20 пачок цигарок марки «Ritm», без відповідних марок акцизного податку виробників імпортерів.

Згідно з ч.4 ст.11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» алкогольні напої і тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до п.п.14.1.107 п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, марка акцизного податку це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Згідно ст.226.11 Податкового кодексу України та п.24 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1261 від 27 грудня 2010 року, ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, забороняються. У разі виявлення фактів ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування та продажу на митній території України алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, без наявності марок акцизного податку встановленого зразка, контролюючі органи, зазначені у пункті 228.2 цієї статті, вилучають такі товари з вільного обігу та подають відповідні матеріали до суду для винесення постанови про їх вилучення в дохід держави (конфіскацію), що визначено ст.228.3 Податкового кодексу України. Вилучені в дохід держави (конфісковані) тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, підлягають знищенню у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ст.228.7 Податкового кодексу України).

Окрім цього, відповідно до ст.ст.1,5 Закону України «Про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції» №1393-ХІY від 14 січня 2000 року, продукція, під час маркування якої порушено встановлені законодавством вимоги щодо умови маркування та (або) до змісту і повноти інформації, відноситься до неякісної і небезпечної продукції й підлягає обовязковому вилученню з обігу.

Відтак, оскільки тютюнові вироби без марок акцизного податку не відповідають вимогам ДСТУ ГОСТ 3935:2004 «Сигарети. Загальні технічні умови» і відносяться до вилученої з обігу продукції, вони підлягають знищенню.

Керуючись ст.ст. 247 п.1, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст.164-5 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст.247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Речові докази: 20 пачок цигарок марки «Ritm»,без марок акцизного податку, які упаковані у білий поліетиленовий пакет та знаходяться на зберіганні у камері схову Заставнівського районного суду Чернівецькій області знищити.

Постанова набирає законної сили після закінчення 10-денного строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя Ярослав СТРІЛЕЦЬ