Єдиний унікальний номер 205/5788/25
Номер провадження3/205/2054/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

05.05.2025 м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дахно М.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Відділу поліції №1 Дніпровського районного управління поліції №1 ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП відсутній, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов протокол серії ВАД №402925 від 25.03.2025 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Відповідно до вказаного протоколу 22.03.2025 о 16:03 ОСОБА_1 пошкодив майно за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду надано такі матеріали:

-рапорт інспектора-чергового ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про те, що 22.03.2025 зо 16:00 заявник ОСОБА_2 повідомила, що у неї горять двері у 1 під`їзді на 3 поверсі через якесь підключення до дротів;

-фототаблиця без назви та підписів із зображенням дверей;

-рапорт інспектора-чергового ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про те, що заявник ОСОБА_3 просить пришвидшити прибуття поліції за адресою: м.Дніпро, вул.Волинська, 11;

-протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 22.03.2025, у якій ОСОБА_2 просить зафіксувати факт пошкодження її двері за адресою: АДРЕСА_2 близько 16:00 22.03.2025;

-пояснення ОСОБА_2 про те, що вона мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ; 22.03.2025 приблизно о 15:45 вона повернулась додому та побачила, що біля її дверей горять дроти, які були підключені до дверей сусіда ОСОБА_4 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ;

-рапорт дізнавача сектору дізнання ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про виїзд на місце події та застосування фотозйомки;

-пояснення ОСОБА_1 про те, що він мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ; близько 16:00 22.03.2025 він намагався підключити собі в дім світло від сусідів з кв. АДРЕСА_3 , та вийшло коротке замикання, якого він не очікував, внаслідок чого було пошкоджено майно сусідки;

-пояснення ОСОБА_5 , яка є співмешканкою ОСОБА_1 , аналогічного змісту;

-копія паспорту ОСОБА_1 .

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 підтвердила раніше надані нею пояснення, та додала, що близько 16:00 22.03.2025 вона вийшла з ліфту та побачила, як біля дверей горить дріт, вона викликала поліцію, які викликали пожежну команду.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, будучи неодноразово викликаним до суду в судові засідання, призначені на 17.04.2025, 05.05.2025 шляхом направлення смс-повідомлень (виклик в судове засідання на 18.04.2025 отримано 17.04.2025, виклик в судове засідання на 05.05.2025 отримано 18.04.2025) та повідомлень у додаток VIBER (виклик в судове засідання на 18.04.2025 отримано 17.04.2025, виклик в судове засідання на 05.05.2025 отримано 18.04.2025), привід у судове засідання, призначене на 05.05.2025, уповноваженою особою не виконаний у зв`язку із невстановленням фактичного місцезнаходження ОСОБА_1 .

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, та максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що роль національних судів - організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення у справі «Шульга проти України», пункт 28, № 16652/04, від 02.12.2010), і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у судовому процесі є завданням саме державних органів (рішення Суду у справі «Мусієнко проти України», пункт 24, № 26976/06, від 20.01.2011).

Зважаючи на те, що судом вжито вичерпних заходів для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про дату, час і місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і висловити свою позицію стосовно складеного відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, суд вважає можливим розглянути справу без участі останньої.

Дослідивши обставини справи про адміністративне правопорушення, заслухавши учасників провадження, суд дійшов таких висновків.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точності відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, а також іншими документами.

Згідно вимог п.15 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 06.11.2015, складання протоколів про адміністративні правопорушення, отримання пояснення від осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків здійснюють уповноважені на те посадові особи органів поліції; до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

При цьому суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно диспозиції статті 173 КУпАП, дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок, і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Поряд з цим диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено наслідки за вчинення хуліганських дій - порушення громадського порядку і спокою громадян.

Проте протокол та інші матеріали не містять відомостей про те, що ОСОБА_1 вчинив нецензурну лайку в громадському місці, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, які порушили громадський порядок або спокій громадян.

Інших доказів на підтвердження суб`єктивної та об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суду не надано.

Згідно положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Дослідивши матеріали, долучені до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, суд дійшов висновку, що вони не містять доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 має бути закрита у в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.33, 38, 40-1, ст.173, 247, 251, 280 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.М.Дахно