Справа № 709/510/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2025 року с-ще Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Романова О.Г., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли від Відділу поліцейської діяльності

№ 2 (с-ще Чорнобай) Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер у матеріалах справи відсутній,

за ст.ст. 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), -

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173, 185 КУпАП.

Згідно з ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

З матеріалів вбачається, що протоколи про адміністративне правопорушення складені щодо порушень, суміжних в часі, надійшли на адресу суду майже одночасно та постанова по жодній із справ ще не приймалась.

Виходячи з вказаної правової норми, вважаю, що вищезазначені справи повинні бути об`єднані в одне провадження, та за результатами їх розгляду прийняте одне рішення.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 29 березня

2025 року серії ВАВ № 025802 ОСОБА_1 29 березня 2025 року о 14:45 год. в

с-щі Чорнобай по вул. Затишній, 25, здійснював злісну непокору законному розпорядженню поліцейського, а саме хватав за форменний одяг. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Він же, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 29 березня

2025 року серії ВАВ № 025860 20 березня 2025 року близько 12:30 год. в

АДРЕСА_2 , погрожував, виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

14 травня 2025 року до Чорнобаївського районного суду Черкаської області від ОСОБА_1 надійшли клопотання про закриття провадження у справі за ст.ст. 173, 185 КУпАП. Так, щодо провадження про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП зазначалося, що місце інкримінованих останньому дій подвір`я його домоволодіння, яке, в силу вимог законодавства, не являється громадським. Крім цього, інкриміновані дії ОСОБА_1 не були спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян, а були спричинені неприязними відносинами із потерпілою. Також, підставою для закриття провадження у справі, ОСОБА_1 вказує на ту обставину, що інкриміновані дії, згідно протоколу про адміністративне правопорушення, мали місце

20 березня 2025 року, в той час як протокол було складено 29 березня 2025 року, тобто з порушенням вимог КУпАП.

Щодо провадження про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП, останній вказував, що злісної непокори законним вимогам працівників поліції не вчиняв та суду не надано жодного належного та допустимого доказу у підтвердження цього.

Також, у клопотанні про закриття провадження у справі ОСОБА_1 просив судові засідання проводити за його відсутності.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 суду повідомила, що має постійні конфлікти із ОСОБА_1 із осені 2024 року. Останній постійно провокує її, включає голосно музику або аудіофайли із непристойними звуками, тощо. Щодо вищевказаних, повідомила суду, що 19 березня 2025 року ОСОБА_1 близько 19:00 год. голосно включив аудіофайли із записом свого голосу, який містив непристойні та образливі висловлювання в її адресу. У зв`язку із цим 20 березня 2025 року потерпіла звернулося до поліції. Чому у протоколі про адміністративне правопорушення та у письмових поясненнях вказано дату події 20 березня 2025 року вона пояснити не змогла, зазначила, що всі матеріали складали працівники поліції.

У судовому засіданні у якості свідка було допитано ОСОБА_3 , яка являється дочкою ОСОБА_2 та яка суду пояснила, що їх сім`я має постійні конфлікти із ОСОБА_1 . Крім цього, вказала, що 19 березня 2025 року ОСОБА_1 близько 19:00 год. голосно включив аудіофайли із записом свого голосу, який містив непристойні та образливі висловлювання в її адресу. У зв`язку із цим 20 березня 2025 року вона із матір`ю звернулися до поліції. Чому у протоколі про адміністративне правопорушення та у письмових поясненнях вказано дату події 20 березня 2025 року вона пояснити не змогла, зазначила, що всі матеріали складали працівники поліції.

У судовому засіданні було досліджено відеозаписи, надані Відділом поліцейської діяльності № 2 (смт Чорнобай) Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області та які наявні в матеріалах справи. Відповідно до відомостей, які містять зазначені відеозаписи,

ОСОБА_1 був затриманий працівниками поліції та доставлений у приміщення поліції, де відносно нього було складено декілька протоколів про адміністративні правопорушення, зокрема і за ст.ст. 173, 185 КУпАП. При цьому, ОСОБА_1 вів себе коректно по відношенню до працівників поліції, заперечував свою вину у вчинених адміністративних правопорушеннях.

Суд, дослідивши матеріали, заслухавши пояснення потерпілої ОСОБА_2 та свідка ОСОБА_3 , приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Статтею 185 КУпАП передбачено, що злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку - тягне за собою накладення штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до ч. 1 ст. 256 КУпАП,- у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Як зазначено в ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП і не може бути перекладений на суд.

У свою чергу, протокол про адміністративне правопорушення, визначає межі судового розгляду і є доказом у справі.

Щодо правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, судом встановлено наступне.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Тобто, однією з обов`язкових ознак правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, являється вчинення правопорушення у громадському місці.

Проте, як вбачається із матеріалів справи, подія мала місце на території домоволодіння ОСОБА_1 , що не являється громадським місцем.

Також, об`єктивна сторона ст. 173 КУпАП передбачає існування обов`язкової ознаки порушення громадського порядку і спокою громадян.

Надані на розгляд матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян, а конфлікт між порушником та потерпілою виник на ґрунті неприязних відносин, що підтверджується матеріалами справи та поясненнями останньої.

Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суд погоджується із твердженнями сторони захисту, що протокол про адміністративне правопорушення, із незрозумілих причин, був складений із порушенням строків, встановлених ч. 2 ст. 254 КУпАП.

Щодо правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, судом встановлено наступне.

Так, стаття 185 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Об`єктом цього правопорушення виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції (або члена громадського формування з охорони громадського порядку чи державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку) при виконанні ним службових обов`язків.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Таке правопорушення повинно проявлятись у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Вказане тлумачення викладено в Рішенні Конституційного Суду України від

11 жовтня 2011 року №10-рп/2011.

У відповідності до п. 7 постанови Пленум Верховного Суду України «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» № 8 від

26 червня 1992 року (зі змінами) роз`яснено, що злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, що адміністративна відповідальність за

ст. 185 КУпАП настає при відсутності застосування фізичної сили з боку винної особи.

Дане правопорушення обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції при виконанні ним службових обов`язків, оскільки вимога працівника поліції або розпорядження це - акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі, який має бути законодавчо обґрунтований.

Як витікає з приписів ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Проте, судом встановлено, що із наданих доказів не вбачається у поведінці

ОСОБА_1 злісної непокори вимогами працівника поліції, а також не підтверджено факт такої законної вимоги. Так, з наданого суду відеозапису, навпаки, вбачається, що

ОСОБА_1 веде себе коректно та не погоджується із інкримінованими йому адміністративними правопорушеннями.

Інших доказів, у підтвердження вини ОСОБА_1 , суду не надано.

Суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення є важливим доказом по справі, який по суті є обвинувальним актом, оскільки саме на підставі протоколу здійснюється розгляд справи по суті.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з частиною першою статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України»). Приймаючи до уваги дане рішення, суд керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати в першу чергу чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Однією з обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП, а тому провадження відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 173, 185, 221, 245, 247, 280, 283-284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Об`єднати в одне провадження справи № 709/508/25, № 709/510/25 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень, передбачених ст.ст 173, 185 КУпАП.

Об`єднаній справі присвоїти № 709/510/25.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.ст. 173, 185 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.Г. Романова