Справа № 758/4903/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

05 травня 2025 року

Суддя Подільського районного суду м. Києва Ларіонова Н.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , громадянка України, працює головним бухгалтером ТОВ «ЮМАКС ХАБ», РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

27 березня 2025 року при перевірці ТОВ «Юмакс Хаб», розташованому за адресою: м. Києві на вул. Костянтинівська, 32, кв. 4, що у Подільському районі м. Києва, встановлено, що ОСОБА_1 будучи головним бухгалтером ТОВ «Юмакс Хаб», порушила порядок ведення податкового обліку, а саме, встановлено, що на порушення вимог п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України ТОВ «Юмакс Хаб» завищено заявлену суму бюджетного відшкодування ПДВ за січень 2025 року у розмірі 872 400 гривень.

Таким чином, ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера ТОВ «Юмакс Хаб», своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

28.04.2025 року до суду через канцелярію суду надійшло клопотання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про закриття провадження у справі.

В обгрунтовання клопотання зазначено, що результати перевірки оформлено актом від 27.03.2025 року № 26148/ж5/26-15-07-04-02/44830589, як зазначено в акті перевірки та в протоколі про адміністративне правопорушення, що ОСОБА_1 порушено п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, в результаті чого ТОВ завищило суму бюджетного відшкодування ПДВ за січень 2025 року у розмірі 872 400 гривень За наслідками проведеної перевірки ТОВ також отримало податкове повідомлення-рішення від 18.04.2025 року № 4 про відмову на підставі п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України у бюджетному відшкодуванні 872 400 гривень. Згідно з п.3.3 Розділу ІІІ акту перевірки висновок про наявність порушень вимог податкового законодавства обґрунтований тим, що задекларований та сформований податковий кредит з ПДВ при ввезенні на митну територію України «Полікарбонат Макrolon» та «Плівка з поліетилену захисна» у сумі 872 400 грн., погашений податковими зобов`язаннями, нарахованими при реалізації «Полікарбонат Макrolon» та «Плівка з поліетилену захисна», які були реалізовані на митній території України та нараховано податкові зобов`язання відповідно до п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України. Порядок визначення суми ПДВ, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню) та строки проведення розрахунків визначаються відповідно до вимог ст. 200 Податкового кодексу України. ТОВ Юмакс Хаб» своєчасно подало до ДПС, а ДПС прийняли податкову декларацію з податку на додану вартість за січень 2025 року, згідно з яким Товариство визначило суми податкових зобов`язань, податкового кредиту, суми від`ємного значення різниці між податковими зобов`язаннями та податковим кредитом, а також напрямки використання суми від`ємного значення, в тому числі шляхом відшкодування її частини в сумі 872 400 грн. на поточний рахунок платника податку. Згідно з п.3.1 розділу ІІІ акту перевірки, порушення своєчасності, достовірності і повноти визначення суми податкових зобов`язань та врахування при розрахунку показника не встановлені, а саме (рядка 19 Декларації). Отже актом перевірки підтверджено, що податкові зобов`язання Товариства з ПДВ за січень 2025 року в сумі 1 693 512 грн. визначені правильно. Згідно з п. 3.2 розділу ІІІ акту перевірки, порушення достовірності, правильності визначення та врахування при розрахунку показника рядка 19 Декларації суми податкового кредиту не встановлені, а саме (рядок 17, колонка Б декларації). Отже актом перевірки підтверджено, що податковий кредит Товариства за січень 2025 року в сумі 4 181 392, 00 грн визначений правильно. Згідно з п.п3.3.1 п.3.3 розділу ІІІ акту перевірки порушення достовірності і правильності визначення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду не встановлені. Отже, актом перевірки підтверджено, що від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту за січень 2025 року в сумі 2 487 880, 00 грн визначено правильно. Таким чином, ОСОБА_1 вважає, що актом перевірки підтверджено, що виконані всі законодавчі вимоги при визначенні суми від`ємного значення ПДВ за січень 2025 року, яке підлягає бюджетному відшкодуванні. З огляду на це висновки акту перевірки і протокол про адміністративне правопорушення, суперечать об`єктивним даним, що викладені в описовій частині акту перевірки. Відповідно ТОВ «Юмакс Хаб» на законних підставах визначило напрямки відшкодування суми від`ємного значення, в тому числі шляхом відшкодування 872 400 грн. на поточний рахунок.

Крім того, ТОВ «Юмакс Хаб» оскаржило дане податкове повідомлення рішення до ДПС України шляхом подання скарги на його скасування від 22.04.2025 року вих.. № 22/04/2025-2, яка прийнята ДПС України та зареєстрована.

За вказаних обставин, ОСОБА_1 вважає, що наявні в матеріалах справи докази не доводять її вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення та клопотання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , суд приходить наступних висновків.

Частиною 2 ст. 7 КУпАП передбачено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У відповідності до ст. ст. 245, 246, 252, 256 КУпАП, суддя при розгляді справи розглядає всі питання факту і права, але в межах порушеного провадження, дотримуючись принципів судового провадження і відправлення правосуддя, коли висновки судді не можуть базуватися на припущеннях, а всі сумніви винуватості трактуються на користь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим докази повинні бути оцінені суддею на їх достатність, для достовірних і безспірних висновків про скоєне на принципах забезпечення доказів провини за ст. 129 Конституції України, визнання провини згідно зі ст. 252 КУпАП не можуть мати наперед встановлену силу.

Частиною першою ст. 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини в сфері оподаткування.

Загальні положення щодо обліку платників податків встановлено главою 6 розділу 2 Податкового кодексу України.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП, є:

а) відсутність податкового обліку;

б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Зокрема, правопорушення у вигляді відсутності податкового обліку вчиняється у формі бездіяльності і полягає у нездійсненні передбачених законодавством України заходів щодо ведення податкового обліку.

А правопорушення у вигляді порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України вчинюється у формі активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку або у формі бездіяльності шляхом неподання аудиторських висновків.

Суб`єкт адміністративного проступку - керівники та інші посадові особи підприємств, установ, організацій, зокрема, головні бухгалтери тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні нею адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП доводиться доказами, що містяться в матеріалах справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 1333/Апр/26-15-07-04-02 від 27.03.2025 року, актом документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Юмакс Хаб» від 27.03.2025 року ;

Вказані докази суд приймає до уваги, оскільки вони не викликають сумнівів чи протиріч, підтверджують обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи.

Враховуючи зазначене, суд приходить висновку, що своїми діями ОСОБА_1 порушила Податковий кодекс України від 02.12.2010 року №2755-VI (із змінами та доповненнями), а саме: п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України.

Так, письмові доводи особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , зазначені у письмовому клопотанні, суд до уваги не приймає та розцінює їх як правомірну лінію захисту, спрямовану на уникнення притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки вони не підтверджуються жодними належними доказами по справі, та зводяться до незгоди платника податків (в даному випадку ним є юридична особа - ТОВ «Юмакс Хаб») із висновками податкового органу щодо встановлення факту, на підставі чого відповідним податковим органом має прийматись податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків, а також процедури оскарження юридичною особою відповідного податкового повідомлення-рішення.

В той же час, протокол про адміністративне правопорушення № 1333/Апр/26-15-07-04-02 від 27.03.2025 року складено саме відносно ОСОБА_1 , як посадової особи відповідної юридичної особи (платника податків), за наслідками проведення документальної позапланової виїзної перевірки якої податковим органом встановлено факт порушення ОСОБА_1 , як головного бухгалтера ТОВ «Юмакс Хаб», встановленого порядку ведення податкового обліку.

Натомість, жодних доводів та належних доказів в спростування факту порушення ОСОБА_1 , як головного бухгалтера ТОВ «Юмакс Хаб», встановленого порядку ведення податкового обліку, у тому числі спростування обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення суду не було надано.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що посилання у клопотанні ОСОБА_1 щодо процедури адміністративного та судового оскарження податкового повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків є недоречним, оскільки предметом розгляду даної справи не є невиконання ОСОБА_1 , як керівником (головним бухгалтером) ТОВ «Юмакс Хабі» грошового зобов`язання, сума якого може визначена у відповідному податковому повідомленні-рішенні податкового органу.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП - порушення керівником підприємства встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно ст. 17 КУпАП, у справі не встановлено. Терміни притягнення до адміністративної відповідальності не збігли.

Відповідно до ст. 23 Кодексу України про адміністративне правопорушення, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення та для запобігання вчинення нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

З урахуванням встановлених обставин справи та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, доведена повністю.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, з метою попередження вчинення ним аналогічних правопорушень у майбутньому, суд вважає, що відносно ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення в межах санкції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП у виді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладання адміністративного стягнення стягується судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на час винесення судом рішення становить 605,60 грн., в зв`язку з чим, відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника підлягає стягненню в дохід держави судовий збір у вказаному розмірі.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 40-1, 163-1, 221, 283, КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,0 грн. (сто сімдесят грн. 00 коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 605,60 грн. (шістсот п`ять грн. 60 коп.).

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Згідно зі ст. 308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення.

Суддя Н. М. Ларіонова