Справа № 278/2232/25
Номер провадження 3/278/1285/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 травня 2025 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Мокрецький В.І., розглянувши матеріали, які надійшли з військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ,

за ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Відповідно до протоколу, ОСОБА_1 06 травня 2025 року, в умовах особливого періоду та воєнного стану, виконував обов`язки військової служби у пункті постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 у АДРЕСА_2 , у стані алкогольного сп`яніння.

Порушник у судовому засіданні вину визнав та пояснив, що напередодні вживав алкогольні напої на дні народженні матері, однак вважає, що 06 травня не перебував у стані алкогольного сп`яніння, а 0,40 проміле вказує лише на залишкові явища в організмі вживання алкоголю.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 з огляду на таке.

Диспозиція ч. 3 ст. 172-20 КУпАП передбачає відповідальність за дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду.

У свою чергу, частина перша згаданої статті, зокрема, забороняє виконання військовослужбовцями обов`язків військової служби в нетверезому стані.

Автор протоколу доводить винуватість ОСОБА_1 у виконанні ним обов`язків військової служби у стані алкогольного сп`яніння роздруківкою приладу «Алконт-М №00290», відповідно до якої стан алкогольного сп`яніння становить 0,40 проміле.

Європейський Суд з прав людини у низці своїх рішень зазначає, що принцип правової визначеності є невід`ємною, органічною складовою принципу верховенства права. Конституційний Суд України у своїх рішеннях також посилається на принцип правової визначеності, наголошуючи на тому, що він є необхідним компонентом принципу верховенства права. Загальний принцип права гарантує забезпечення легкості з`ясування змісту права і можливість скористатися цим правом у разі необхідності.

Перевірка військовослужбовців щодо алкогольного сп`яніння та порядок проведення даної процедури передбачені ст. 266-1 КУпАП та Постановою Кабінету Міністрів України №32 від 12.01.2024 «Про затвердження Порядку направлення військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, та проведення такого огляду».

Однак, вказаною статтею КУпАП та Постановою КМУ не визначена норма алкоголю в крові, перевищення якої встановлює наявність стану алкогольного сп`яніння військовослужбовця.

Водночас «Інструкцію про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», яка затверджена наказом МВС та МОЗ №1452/735 від 09.11.2015, передбачена допустима норма алкоголю у крові 0,2 проміле.

Однак, суд не може у даному випадку застосувати цю Інструкцію, оскільки нею передбачений порядок та виявлення алкоголю не у військовослужбовців, а у водіїв транспортних засобів.

Своєю чергою, ОСОБА_1 притягується до відповідальності за військові адміністративні правопорушення, а саме за порушення військовослужбовцем порядку несення військової служби, а не за адміністративні правопорушення на транспорті.

Разом з тим, згідно з Методичними рекомендаціями «Судово-медична діагностика смертельних отруєнь етиловим алкоголем» (МОЗ України, Київ, 2004), оцінка психофізіологічних змін організму в залежності від концентрації етанолу в крові, яка визначається методом хроматографічного аналізу, визначає, що показник менше 0,3‰ свідчить про відсутність впливу алкоголю, а від 0,3 до 0,5‰ про його незначний вплив.

Таким чином, згідно зазначених Методичних рекомендацій показник 0,40 ‰ не встановлює стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 .

Будь-яких інших доказів того, що ОСОБА_1 06.05.2025 за вказаних у протоколі обставин виконував обов`язки військової служби у нетверезому стані матеріали справи не містять.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до міжнародного принципу права «in dubio pro reo» (сумнів на користь обвинуваченого), який знайшов своє нормативне відображення у імперативних приписах ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,

постановив:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Житомирський районний суд Житомирської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя: