490/2113/25 від08.05.2025
н/п 3/490/1514/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2025 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Лященко В.Л., при секретарі Спінчевській Н.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління державного агентства розвитку меліорації та рибного господарства та продовольчих програм в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу № 000405/114 від 15.03.2025, 15 березня 2025 року приблизно о 15 годині 30 хвилин в місті Миколаєві, річка Інгул, поблизу вулиці Рибальська, 2/8, ОСОБА_1 здійснював вилов водних біоресурсів в брід забороненим знаряддям лову сіткою лісковою у кількості 1 шт., виявлений під час вибірки своєї сітки у брід, під час огляду виявлено водні біоресурси: карась сріблястий в кількості 82 екз., чим порушив вимоги розділу ІV, пункту 1, підпункту 1 Правил любительського рибальства, затвердженим наказом Мінагрополітики №700 від 19.09.2022, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Зважаючи на викладені обставини, ОСОБА_1 належно сповіщався про час і місце розгляду справи, був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не подавав письмових заперечень проти протоколу, пояснень та доказів, до суду не з`явився, його поведінка свідчить про не бажання брати участь у розгляді справи. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Розгляд справи у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (стаття 23 КУпАП). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.

Відтак, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд відповідно до вимог ст.280 КУпАП України, вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.245 КУпАП України, та розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП України, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Дослідивши всі зібрані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з врахуванням всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов наступних висновків.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст.278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення наряду з фактичними обставинами справи та даними про особу правопорушника вказуються нормативний акт, який передбачає відповідальність за інкриміноване правопорушення; прізвища, адреси свідків, якщо вони є; пояснення порушника, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП, встановлена відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Згідно пп.1 п.1 розділу IV Правил любительського господарства, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Разом з цим, згідно листа дізнавача СД ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області, сектором дізнання проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000077 від 16.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, в ході якого встановлено особу причетну до вчинення вказаного кримінального проступку, а саме: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим просить залишити даний протокол без розгляду.

Відповідно до розрахунку заподіяної шкоди рибним запасам України, внаслідок порушення природоохоронного законодавства від 17.03.2025, складеного головним спеціалістом відділу іхтіології, регулювання рибальства, меліорації та аквакультури, в результаті незаконного вилову водних біоресурсів громадянином ОСОБА_1 з акваторії річки Інгул, поблизу будинку 2/8 по вулиці Рибальській у місті Миколаєві, а саме: 82 особин карася сріблястого становить 129 642 гривень (1 581 гривень за 1 шт.).

Згідно роз`яснень, що містяться в п. 12 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» № 17 від 10 грудня 2004 року, відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК України, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку, що у діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 249 КК України.

Частиною 2 статті 9 КУпАП України встановлено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Крім того, згідно вимог ст.61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Частиною 2 ст.284 КУпАП визначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення закривається, при передачі матеріалів органу досудового розслідування.

За таких умов, з огляду на наявність в порушенні ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, матеріали справи слід направити до ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області.

На підставі викладеного та керуючись ст. 253 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.4 ст.85 КУпАП закрити.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 за ч.4 ст.85 КУпАП, в порядку ст.253 КУпАП, передати до ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.Л. Лященко