Справа № 397/591/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.05.2025 селище Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Мирошниченко Д.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, громадянина України, який не працює, зареєстрований в м. Кропивницький, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД № 684682 від 01.05.2025, 29.04.2025 о 10.00 год. в АДРЕСА_1 ОСОБА_1 висловлювався грубою нецензурною лайкою на адресу співмешканки ОСОБА_2 , позбавляв останню продуктів харчування, чим вчиняв дії домашнього насильства психологічного та економічного характеру, що могло завдати психологічному здоров`ю, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом отримання sms-повідомлення на номер телефону, вказаний у заявці на отримання sms-повідомлень, про причини неявки не повідомив (а.с. 8, 12).

У даному випадку особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, не вживала заходів для явки до суду, не подавала належних доказів про причини своєї неявки до суду, при цьому будучи повідомленою про час, дату та місце судових засідань шляхом SMS-повідомлення, була обізнана про складання стосовно неї протоколу, не подавала належних письмових заперечень проти протоколу.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Враховуючи викладене та принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Крім того, стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею 173-2 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідальність за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП настає у разі вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Згідно п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Домашнє насильство характеризується такими ознаками: умисність (з наміром досягнення бажаного результату); спричинення шкоди; порушення прав і свобод людини; значна перевага сил (фізичних, психологічних, пов`язаних із вищою посадою тощо) того, хто чинить насильство.

Для наявності складу адміністративного правопорушення щодо вчинення домашнього насильства є обов`язковим одночасне існування вищевказаних ознак, у разі відсутності хоча б однієї із ознак дії особи не можна розцінювати як насильство.

Посадовою особою, що складає протокол, ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі. Суддя ж, розглянувши справу, повинен переконатись у наявності чи відсутності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за конкретні дії.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Насильство в сім`ї, у розумінні статті 173-2 КУпАП, є адміністративним правопорушенням, з матеріальним складом, оскільки він потребує наявності не тільки певного діяння, але й спричинення шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Проте, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що дії ОСОБА_1 могли завдати шкоди психологічному здоров`ю, проте не зазначено кому саме і зазначено, що такі дії дійсно завдали шкоди, що є обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. У матеріалах справи відсутні будь-які докази (наприклад, висновок психолога, довідки медичних установ), які б підтверджували, що внаслідок дій ОСОБА_1 була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої ОСОБА_2 , що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення та підлягає доказуванню.

Наведена обставина виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Таким чином, жодних відомостей про те, в чому саме виразились наслідки, та яку саме шкоду психічному здоров`ю потерпілої було спричинено, у протоколі не наведено, а лише є констатація абстрактного факту вчинення домашнього насильства, внаслідок чого могла бути завдана шкода здоров`ю, і не вказано кому саме. Тоді, як встановлення та зазначення таких даних є прямим обов`язком органу, який складав протокол, відповідно до вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За наявних обставин, вважаю за необхідне закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 173-2, ст.ст. 247, 279-280, 283-285, 289 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 не винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Постанова судді може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги через Олександрівський районний суд Кіровоградської області.

Суддя Д.В. МИРОШНИЧЕНКО