Справа № 538/795/25
Провадження № 3/538/270/25

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.05.2025 року м. Лохвиця

Суддя Лохвицького районного суду Полтавської області Цімбота Л.Г., з участю секретаря Криворучко В.І., розглянувши матеріали, які надійшли з ВП № 2 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, мешканки АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

22.04.2025 до Лохвицького районного суду надійшов вищевказаний адміністративний матеріал з протоколом серії ВАД № 150999 від 17.04.2025, в якому зазначено, що «15.04.2025 близько 14 год в м. Лохвиця по вул. О.Цися ОСОБА_1 виражалася нецензурними словами в бік ОСОБА_2 , чим скоїла дрібне хуліганство, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП».

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєнні адміністративного правопорушення не визнала, суду пояснила, що 15 квітня цього року між нею та ОСОБА_2 був словесний конфлікт на тій підставі, що собака ОСОБА_2 спричинила ушкодження ноги її малолітньої доньки; під час розмови вона дійсно емоційно висловлювалася, проте нецензурної лайки не вживала. Відповідаючи на запитання суду повідомила, що по вулиці сторонніх людей не було, лише в її машині перебувала діти (її дочка та подруга останньої).

Допитана в судовому засіданні 23.04.2025 в порядку ст. 272 КУпАП ОСОБА_2 , яка зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення, як потерпіла, пояснила, що близько 13-30 год 15.04.2025 їй зателефонувала ОСОБА_1 та повідомила, що нібито належна їй собака породи «Чіхуахуа» вкусила малолітню дочку тієї та стала вимагати прийти. Вона, ОСОБА_2 майже відразу, зібравшись, прямувала в бік будинку ОСОБА_1 , проте та вже почала рухатися на своєму автомобілі, і побачивши її, зупинилася, та почала голосно кричати, демонструвати ногу дочки (на якій слідів прокушення не було, а було лише почервоніння, можливо забій), та вживати нецензурні слова, при цьому ОСОБА_2 в судовому засіданні повторила лише одне слово, яке могло б відноситься до нецензурної лайки; а в судовому засіданні 12.05.2025 додатково пояснила, що на відеозаписі, який досліджувався судом при розгляді справи відносно неї за ст. 154 КУпАП, було зафіксовано, що ОСОБА_1 сама визнала, що вжила слова «пішла ти…».

Крім того, за клопотанням ОСОБА_2 був допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_3 , який пояснив, що є подружжям ОСОБА_2 , в якийсь день квітня він ремонтував біля гаража мотоблок та почув, що закрилися вхідні двері будинку, через декілька хвилин з вулиці почув крик сусідки ОСОБА_1 , та бачив через паркан частину її автомобіля, чув, як та голосно кричала і в кінці сварки вжила декілька нецензурних слів та поїхала, потім повернулася його дружина і все детально розказала, а через деякий час приїхали працівники поліції.

Суд, вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, особу, яка зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення, як потерпіла, та свідка ОСОБА_3 , дійшов такого висновку.

Положеннями ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка

посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією ст.173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, під нецензурною лайкою у громадських місцях необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Тобто, склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 15.04.2025 р. … ОСОБА_1 виражалася нецензурними словами в бік ОСОБА_2 , проте він не містить вказівки ні про зухвалість, ні про те, що такими діями вона порушила громадський порядок.

Більше того, сама ОСОБА_1 в судовому засіданні факт порушення громадського порядку заперечила, підтвердила лише факт емоційного спілкування з ОСОБА_2 з приводу стану здоров`я її доньки, причиною чого стало, на її думку, неналежне утримання ОСОБА_2 собаки породи «Чіхуахуа».

Суд звертає увагу, що сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини протокол про адміністративне правопорушення, є одним із можливих доказів у справі, і саме фабула, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, що надає цьому документу особливої значущості. Відтак, суд повинен приділяти особливу увагу оцінці як змісту, так і форми складення уповноваженими особами протоколу про адміністративне правопорушення.

Проте, суд звертає увагу, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 150999 від 17.04.2025, особою, уповноваженою на його складання, навіть не було вказано про те, що було порушено громадський порядок.

Отже, особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, не надано і судом під час розгляду справи не було здобуто належних та допустимих доказів, що доводили б винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з вимогами ч.2 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Із врахуванням наведеного, приходжу до висновку, що матеріалами справи не підтверджено наявність у діяннях ОСОБА_1 , як особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у мірі, необхідній і достатній для спростування презумпції невинуватості особи із дотриманням стандарту доказування «поза розумним сумнівом».

Основою правопорядку і законності в державі є передусім правомірна діяльність правоохоронних органів при оформленні матеріалів справи про адміністративні правопорушення та правовладна діяльність суду у процесі розгляду ним справ.

Суд, розглядаючи справу відповідно до закону, на підставі закону та для його виконання, будучи неупередженим і об`єктивним, не повинен допустити, аби жодна особа, щодо якої наявні сумніви у її винуватості, була притягнута до відповідальності та була покарана.

Практична реалізація конституційної гарантії презумпції невинуватості, встановленої ст. 62 Конституції України, є головним обов`язком суду. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи, що докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо винуватості тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, тому на думку суду, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 9, 173, 247, 251, 283, 284 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Лохвицький районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Лохвицького

районного суду Людмила ЦІМБОТА