Справа № 478/485/25 Провадження № 3/478/159/2025
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 травня 2025 року. Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Томашевський О.О., за участю: секретаря судового засідання Григоренко Н.О., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 , ознайомившись з адміністративними матеріалами, які надійшли від Сектору поліцейської діяльності № 1 Відділення поліції №1 Баштанського РВП ГУНП України в Миколаївській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,
25 квітня 2025 року до Казанківського районного суду Миколаївської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 22.04.2025 року, серії ВАД № 360693 вбачається, що 21 квітня 2025 року о 19 год 20 хв громадянка ОСОБА_1 висловлювалась нецензурною лайкою в сторону громадянина ОСОБА_2 чим вчинила хуліганські дії.
Дії ОСОБА_3 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.
У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та пояснила, що із ОСОБА_2 проживають по сусідству, мають тривалі неприязні відносини між собою. 21 квітня 2025 року вона з чоловіком випасали худобу, побачили як ОСОБА_2 дивиться на нею та у відповідь показала останньому «фигу».
З пояснень потерпілого ОСОБА_2 вбачається, що 21 квітня 2025 року він випасав худобу, побачив ОСОБА_1 , яка зробила йому зауваження з приводу того. Що він дивиться в її бік та почала виражатися в його сторону нецензурною лайкою.
Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та потерпілого ОСОБА_2 , дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя приходить до наступного висновку.
Як вбачається зі змісту ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.
Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливі чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Також, норма статті 173 КУпАП вказує на правопорушення, які можуть бути віднесені до поняття «інші подібні дії» у розумінні статті 173 КУпАП, які є дуже різноманітними.
Вживання нецензурної лайки та нецензурні висловлювання на адресу того, з ким розмовляють, є зневагою до існуючих правил та норм поведінки в суспільстві і свідчать про хуліганський характер дій. Такі дії спричиняють порушення спокою та душевної рівноваги у потерпілої особи.
Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.
Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та потерпілого ОСОБА_2 , дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у скоєнні інкримінованого правопорушення, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами, а саме:
- поясненнями, наданими ОСОБА_1 у судді, з яких вбачається виникнення конфлікту із потерпілим на фоні особистої неприязні до нього;
- поясненнями потерпілого у судді, з яких вбачається, що 21.04.2025 року ОСОБА_1 ображала його нецензурною лайкою;
- даними протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 22.04.2025 року, серії ВАД № 360693 з якого вбачається, що 21 квітня 2025 року о 19 год 20 хв громадянка ОСОБА_1 висловлювалась нецензурною лайкою в сторону громадянина ОСОБА_2 чим вчинила хуліганські дії;
- письмовою заявою ОСОБА_4 від 22.04.2025 року на адресу відділу поліції, за якою остання просить вжити заходів відносно ОСОБА_5 , яка проживає по сусідству та висловлювалася нецензурною лайкою в сторону її сина;
- письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_2 від 22.04.2025 року з яких вбачається, що 21.04.2025 року о 19 год 00 хв на його адресу безпідставно почала висловлюватись нецензурною лайкою громадянка ОСОБА_6 ;
- письмовими поясненнями ОСОБА_4 від 22.04.2025 року з яких вбачається, що була вимушена звернутися до органу поліції, оскільки 21.04.2025 року її сина, який має психічне захворювання (ЧРВ) ображала нецензурною лайкою громадянка ОСОБА_6 .
В сукупності дослідженні докази вказують на обставини вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , що характеризувалось висловленням нецензурної лайки на адресу потерпілого та узгоджуються із поясненнями ОСОБА_1 та потерпілого ОСОБА_2 .
Суддя враховує, що нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності, а тому, незалежно від того у зв`язку з якими обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки по відношенню до іншої особи, вона скоює проступок, за який підлягає відповідальності в адміністративному порядку.
Хоча словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих. Воно знижує рівень людського спілкування та завдає моральної шкоди духовному стану суспільства, ображає людську гідність.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, і її дії правильно слід кваліфікувати за ст. 173 КУпАП.
Враховуючи особу ОСОБА_1 , яка не визнає своєї винуватості, ступінь її вини, матеріальний стан, а саме, що ОСОБА_1 не працює, не притягалася раніше до адміністративної відповідальності, а також, особу потерпілого, який має хронічне захворювання, пов`язане із частковою розумовою відсталістю, суддя вважає, що відповідно до мети адміністративного стягнення, яке застосовується до особи з метою її виховання в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самою правопорушницею, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП) необхідним та достатнім для виправлення буде застосування до ОСОБА_1 штрафу, в мінімальному розмірі встановленого санкцією статті 173 КУпАП.
При цьому, суддею не встановлено обставин, що пом`якшує чи обтяжує покарання ОСОБА_1 .
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 221, 252, 280, 283, п. 1 ч. 1 ст. 284, 285 КУпАП, суддя,
П О С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 (п`ятдесят одну) гривню.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 (шістдесят) коп.
Штраф має бути сплачений протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії постанови. В разі несплати штрафу в зазначений термін у добровільному порядку, постанову буде звернуто до примусового виконання та стягнуто штраф у подвійному розмірі і витрати на облік правопорушень.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Миколаївського апеляційного суду через Казанківський районний суд Миколаївської області.

Суддя О.О. Томашевський