БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/421/25
Провадження № 3/730/189/2025
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" травня 2025 р. м. Борзна

Суддя Борзнянського районного суду Чернігівської області Ріхтер В.В., за участю особи, щодо якої складено протокол, ОСОБА_1 , прокурора прокурора Ніжинської окружної прокуратури Богуславської М.А., захисника ОСОБА_1 адвоката Смолія Б.В., розглянувши матеріали про адміністративні правопорушення, які 27.03.2025 року надійшли від управління стратегічних розслідувань в Чернігівській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , яка народилася у с. Велика Загорівка Борзнянського району Чернігівської області, громадянки України, з вищою освітою, одруженої, працюючої у ТОВ «Плиски-Агро» на посаді заступника головного бухгалтера, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно адміністративного протоколу № 64 від 28.02.2025 року, ОСОБА_1 , будучи депутатом Плисківської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області та відповідно до п.п. б п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, порушуючи п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 28 та ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», не повідомила сесію ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник під час участі у голосуванні на пленарному засіданні тридцять сьомої сесії восьмого скликання ради, яка відбулась 01 листопада 2023 року, з питання «Про надання в оренду земельної ділянки ТОВ «Плиски-Агро», з яким у ОСОБА_1 наявні інші позаслужбові відносини (трудові відносини), чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, згідно адміністративного протоколу № 65 від 28.02.2025 року, ОСОБА_1 , будучи депутатом Плисківської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області та відповідно до п.п. б п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, порушуючи п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 28 та п. 1 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», вчинила дії та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, який виник під час участі у голосуванні на пленарному засіданні тридцять сьомої сесії восьмого скликання ради, яка відбулась 01 листопада 2023 року, з питання «Про надання в оренду земельної ділянки ТОВ «Плиски-Агро», з яким у ОСОБА_1 наявні інші позаслужбові відносини (трудові відносини), чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Оскільки дії ОСОБА_1 носять ознаки правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, справу направлено для розгляду до суду.

ОСОБА_1 в судовому засіданні винною себе у вчиненні зазначених правопорушень не визнала, зазначила, що хоча вона й погоджується з фактичними даними, які викладені у протоколі, вважає, що її дії оцінені особою, яка складала протокол, неправильно. Вона діяла виключно в інтересах громади, в її діях відсутній реальний конфлікт інтересів, у протоколі не зазначено, в чому такий конфлікт виразився. Вона не є власником, не засновником, не директором чи будь-якою службовою особою підприємства, не отримала жодний дохід для себе, блага чи вигоду. Жодних розмов щодо голосування перед голосуванням не було. Уважає, що в її діях відсутній склад будь-якого правопорушення, а доводи викладені у протоколах, є надуманими.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Смолій Б.В. підтримав позицію своєї підзахисної, надав письмові заперечення, згідно яких, на думку захисника, відомості та положення, які містять протоколи про адміністративні правопорушення, не відповідають реальним обставинам справи, суперечать вимогам діючого законодавства, не містять інформації про склад адміністративних правопорушень, а тому не спроможні слугувати підставою для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Прокурор у судовому засіданні заперечив щодо викладеного у протоколах, надав суду письмовий мотивований висновок, згідно якого матеріали протоколів не доводять наявності у сукупності трьох обов`язкових елементів складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 1727 КУпАП, 1) наявності приватного інтересу, 2) наявності представницьких повноважень дискреційного характеру, реалізація яких могла б свідчити про задоволення приватного інтересу у більш вигідному варіанті, 3) суперечності між приватним інтересом та представницькими повноваженнями, а тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 1727 КУпАП, у зв`язку з чим провадження підлягає закриттю.

Прокурор акцентував увагу суду на тому, що матеріали протоколів не містять відомостей про те, яку саме посаду ОСОБА_2 займає у ТОВ «Плиски-Агро»; у матеріалах, доданих до протоколів, відсутні фактичні відомості та докази, які б підтверджували наявність прямого умислу у діях ОСОБА_2 . Так, у протоколах вказується, що ОСОБА_1 , приймаючи участь у засіданнях сільської ради та голосуючи за проєкти рішень, що стосувались ТОВ «Плиски-Агро», діяла усупереч наданих їй представницьким повноваженням. Водночас зміст протоколів не містить викладу фактичних відомостей та доказів, які б підтверджували реальну суперечність між наданими ОСОБА_1 представницькими повноваженнями та вчиненими нею 01.11.2023 діями. Також бездоказовим є посилання у протоколах про те, що приватний інтерес ОСОБА_1 це майновий інтерес, зумовлений трудовими відносинами з ТОВ «Плиски-Агро» і отриманням доходу від вказаного товариства, і який полягає у небажанні зашкодити вигідним для себе трудовим відносинам та бажанні зберегти джерело доходу, використавши свої повноваження. Жодне з наведених тверджень «небажання зашкодити вигідним для себе трудовим відносинам» та «бажання зберегти джерело доходу» не ґрунтується на матеріалах перевірки, зокрема, відсутні відомості про примушування директором ТОВ «Плиски-Агро» ОСОБА_1 голосувати за рішення, що стосуються товариства; відсутні відомості, що позитивне голосування на засіданнях сільської ради за вказаними вище рішеннями сприяло отриманню ОСОБА_1 підвищеної заробітної плати, премії, доплати, інших преференцій тощо. Зважаючи на це, наведений в протоколах приватний інтерес є лише припущенням. Так само в протоколах не враховано ту обставину, що рішення датоване 01.11.2023 та яке стосувалося ТОВ «Плиски-Агро», ухвалювалося колегіальним органом. Зокрема, загальний склад сільської ради становить 22 особи включно з головою. Рішення ради вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість від її складу, тобто 12 осіб. Виходячи зі змісту відомостей про хід відкрито поіменного голосування та протоколу засідання Плисківської сільської ради від 01.11.2023, за проєкт рішення «Про надання в оренду земельної ділянки ТОВ «Плиски-Агро»» проголосувало 15 депутатів. Таким чином у цьому випадку голос ОСОБА_1 не був вирішальним, тобто таким, який би можна було оцінити як спрямований на задоволення майнового інтересу ТОВ «Плиски-Агро», що полягав в отриманні або збереженні права товариства на користування земельними ділянками Плисківської територіальної громади.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, її захисника, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що 01 листопада 2023 року відбулось засідання тридцять сьомої сесії восьмого скликання Плисківської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області.

На сесію прибули депутати у кількості 15 осіб. Згідно порядку денного на розгляд винесено зокрема 14 питання «Про надання в оренду земельної ділянки ТОВ «Плиски Агро». Результати голосування депутатів: «За» - 15, «Проти» - 1, «Утримався» - 0. Згідно відомості про хід відкритого поіменного голосування, ОСОБА_1 проголосувала «За» прийняття рішення «Про надання в оренду земельної ділянки ТОВ «Плиски Агро».

За результатами розгляду питання № 14 порядку денного прийнято рішення № 608- 37/VIII від 01 листопада 2023 року, відповідно до якого Плисківська сільська рада вирішила надати ТОВ «Плиски-Агро», як власнику нерухомого майна, (вахтова, яка є складовою частиною інвентарного об?єкту нерухомого майна «майстерня», частина якої розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0921), в оренду земельну ділянку, із земель комунальної власності в межах населеного пункту площею 0,0098 га з кадастровим номером :01:001:0921 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва яка розташована по вул. Незалежності в с. Плиски Ніжинського району Чернігівської області, терміном на 10 років. Також органом місцевого самоврядування вирішено встановити річну орендну плату в розмірі 12 % від нормативної грошової оцінки орендованої земельної ділянки на рік. Так, згідно Договору оренди землі б/н від 01.11.2023 встановлено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0921, яка розташована в межах населеного пункту с. Плиски вул. Незалежності на території Плисківської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області, на дату укладення договору становить 22 036,28 грн. Орендна плата вноситься Орендарем виключно в грошовій формі у розмірі 12 відсотків на рік від нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Станом на дату укладення даного Договору річний розмір орендної плати становить 2 644,35 грн/щорічно, 220,36 грн/помісячно.

На думку правоохоронного органу, у ОСОБА_1 під час розгляду та прийняття рішення з питання «Про надання в оренду земельної ділянки ТОВ «Плиски Агро» виник реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом та її повноваженнями як депутата Ради, що вплинуло на об?єктивність та неупередженість прийняття рішення. У даному випадку приватний інтерес ОСОБА_1 це майновий інтерес, зумовлений трудовими відносинами з ТОВ «Плиски-Агро» і отриманням доходу від вказаного товариства, який полягає у небажанні зашкодити вигідним для себе трудовим відносинам та бажанні зберегти джерело доходу, використавши свої повноваження. Також, суперечність полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов?язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу. Таким чином, особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймаючи те чи інше рішення (вчиняючи ту чи іншу дію), по суті стоїть перед вибором задоволення публічного інтересу (на користь держави, територіальної громади) або приватного інтересу (власних інтересів, інтересів близьких осіб). Тому навіть за умови, що особа, маючи приватний інтерес, приймає об?єктивні та неупереджені рішення, вона вчиняє дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленого законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного проступку є наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак, тобто об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони.

За змістом положень ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними, достатніми та допустимими доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (стандарт доведеності вини поза розумним сумнівом).

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протокол про вилучення речей і документів, а також інші документи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно п.п. "б" п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Відтак ОСОБА_1 як депутат Плисківської сільської ради є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.

Частинами 1, 3 ст. 8 3акону України «Про статус депутатів місцевих рад» визначено, що депутат місцевої ради є представником інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження повинен дотримуватися таких правил депутатської етики, а саме: не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах, керуватися у своїй діяльності загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності. На депутатів місцевих рад поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону України «По статус депутатів місцевих рад», ч. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат місцевої ради користується правом ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради та її органів, до складу яких він входить. Депутат місцевої ради набуває права ухвального голосу з моменту визнання його повноважень.

Згідно ч. 2, 4 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат, крім секретаря ради, повинен входити до складу однієї з постійних комісій ради. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Отже, депутати місцевих рад, які, крім конституційних гарантій, закріплених у ст. 38 Конституції України, відповідно до Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» користуються ухвальним голосом з усіх питань, що розглядаються на засіданнях рад та їх органів, до складу яких вони входять. Тобто до інтересів представницьких повноважень відноситься голосування на сесіях ради.

Згідно ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» терміни мають такі значення: приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 28 частиною 1 п.п. 1-3 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів. У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Якщо неучасть осіб, зазначених у частині першій цієї статті, у прийнятті рішення призведе до втрати повноважності відповідної ради, іншого колегіального органу, особи, у яких наявний конфлікт інтересів, беруть участь у прийнятті радою, іншим колегіальним органом рішення, за умови публічного самостійного повідомлення про конфлікт інтересів під час засідання колегіального органу. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу.

Адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП настає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП настає за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Слід зазначити, що диспозиції ст. 172-7 КУпАП є бланкетними і лише описують безпосередньо самі правопорушення, але для повного визначення ознак цих правопорушень відсилають до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Саме Закон України «Про запобігання корупції» визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Примітка до ст. 172-7 КУпАП статті свідчить, що у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів, як було зазначено вище, міститься й у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення ж наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі, і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності відповідних юридичних фактів: 1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено, як у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, так і у судовому рішенні.

Конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Натомість матеріали адміністративної справи не містять жодних доказів наявності приватного інтересу ОСОБА_1 , який суперечить представницьким повноваженням і така суперечність реально впливає на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій останньою.

У разі, коли «приватний інтерес» відсутній, то і реальний конфлікт інтересів при голосуванні депутата об`єктивно відсутній, а відтак і необхідності повідомляти про нього при прийнятті відповідного рішення немає, що відповідно виключає відповідальність за ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

У цій справі, за обставин, що мають місце, можливо стверджувати лише про наявність у ОСОБА_1 ознак потенційного конфлікту інтересів. У свою чергу відповідальність за неповідомлення про наявність у особи потенційного конфлікту інтересів, а також прийняття рішень в умовах потенційного конфлікту інтересів, не охоплюється складом правопорушення, передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Частиною 3 статті 62 Конституції України визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення ч. 1 ст. 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

У свою чергу, наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», про котрий наголошує Європейський Суд з прав людини у своїх рішеннях та котрий застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

Окрім того, Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26 лютого 2019 року в справі № 1-р/2019 вказав, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «indubioproreo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

При цьому, суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає «обережності дій суду» при вирішені питання про тягар доказування в такій категорії справ.

У даній справі, зібрані особою, уповноваженою відповідно до ст. 255 КУпАП на складання протоколів про адміністративні правопорушення, докази за своєю суттю не узгоджуються із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», з огляду на наведене вище.

На переконання суду, у цій справі матеріалами справи не доведено наявність конфлікту інтересів, оскільки не доведено наявність суперечностей між приватними майновими чи немайновими інтересами ОСОБА_1 або близьких їй осіб і її представницькими повноваженнями, наявність яких могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень сільської ради з питання «Про надання в оренду земельної ділянки ТОВ «Плиски-Агро», а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень.

Матеріали справи свідчать, що, приймаючи участь у голосуванні, ОСОБА_1 діяла у межах повноважень, які надано депутату сільської ради, конфлікту приватних і службових інтересів під час вирішення земельних питань не виникло, оскільки вирішення питання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність відбувалось не особисто та одноособово, а відбувалось поетапно і рішення приймалось колегіальними органами. Прийняті сільською радою рішення не надають ОСОБА_1 чи її близьким родичам будь-яких прав щодо земельної ділянки, а також не створюють передумов для будь-якого іншого майнового чи немайнового інтересу. Тобто, матеріалами справи не доведено наявність суперечностей між приватними інтересами ОСОБА_1 та її представницькими повноваженнями у момент прийняття сесією сільської ради та передачі земельної ділянки в оренду, зокрема в чому полягав конфлікт інтересів і в чому це виразилось, якщо дане рішення не виплинуло на права та обов`язки ОСОБА_1 чи її близьких осіб.

Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-7 КУпАП, являється умисним діянням і може мати місце при наявності прямого умислу правопорушника на вчинення протиправних дій, однак письмовими матеріалами справи, зокрема, листом ГУ ДПС у Чернігівській області № 1033/5/25-01-12-02-10-1 від 27.02.2025, копіями листів Плисківської сільської ради № 214 від 26.02.2025, рішень першої сесії восьмого скликання Плисківської сільської ради № 18-1/VIII від 26.11.2020, № 2-1/VIII від 26.11.2020, порядку запобігання та врегулювання конфлікту інтересів по Плисківській сільській раді, протоколу та рішення четвертої сесії Плисківської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області (восьмого скликання) від 22.01.2021, протоколу та рішення двадцятої сесії восьмого скликання Плисківської сільської ради від 07.04.2022, протоколу та рішення двадцять сьомої сесії восьмого скликання Плисківської сільської ради від 23.12.2022, протоколу та рішення тридцять третьої сесії восьмого скликання Плисківської сільської ради від 22.02.2023, протоколу та рішення тридцять сьомої сесії восьмого скликання Плисківської сільської ради від 01.11.2023, договору оренди землі від 01.11.2023, протоколу та рішення сорок восьмої сесії восьмого скликання Плисківської сільської ради від 20.06.2024, щорічної декларації ОСОБА_1 за 2023 рік, не доведено наявність умислу ОСОБА_1 на вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

При прийнятті свого рішення, судом також враховуються дані, що викладені у листі Плисківської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області № 394 від 17.04.2025, де зазначено, що звернень від інших фізичних чи юридичних осіб щодо отримання в оренду земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0921 не надходило, а ОСОБА_1 не є службовцем або працівником органів місцевого самоврядування, а займає лише виборну посаду депутата місцевої ради.

Згідно відомостей за формою № 25ДР, заробітна плати ОСОБА_1 , як працівника ТОВ «Плиски-Агро», протягом усього 2023 року залишалась незмінною та складала 9900 грн. щомісячно.

Також, наявність лише трудових відносин не породжує приватного інтересу. Методичні рекомендації НАЗК щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» у питаннях запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції (посилання на офіційний веб-сайт Націононального агенства з питань запобігання корупції https://wiki.nazk.gov.ua/wp-content/uploads/2021/04/Rozyasnennya-KI.pdf), на які містяться посилання у протоколах, не відносить трудові відносини депутата із роботодавцем до типових обставин та ситуацій, що свідчать про наявність приватного інтересу чи зумовлює його виникнення. Факт перебування ОСОБА_1 у трудових відносинах з ТОВ «Плиски-Агро» на посаді бухгалтера, яка не передбачає можливість реалізації розпорядчих чи представницьких функцій від імені та в інтересах юридичної особи не є достатнім доказом наявності у неї приватного інтересу та виникнення у зв`язку із цим реального конфлікту інтересів при реалізації нею функцій депутата міської ради.

Таким чином, враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, не доведена належними і допустимими доказами поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Підстав для направлення справи на до оформлення суд не убачає з огляду на положення ст. 284 КУпАП.

За таких умов, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності вважаю, що провадження у цій справі слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, який вказує на те, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку з чим дане адміністративне провадження, з урахуванням вимог п. 1 ст. 247 КУпАП, підлягає закриттю, а судовий збір не підлягає стягненню з особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у зв`язку з встановленням обставин, визначених п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про запобігання корупції», ст.ст. 7, 36, 38, 40-1, 172-7, 251, 268, 280, 283, 284, 307, 308 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку її оскарження.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду через Борзнянський районний суд протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Ріхтер В.В.