Справа № 755/4511/25
Провадження №: 3/755/2324/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" квітня 2025 р. місто Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Вовк О.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з СЮП ВП Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, ФОП « ОСОБА_2 », зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

за частиною першою статті 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП), -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД від 06 березня 2025 року, 06 березня 2025 року близько о 17-00 год., за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 ухилялася від виконання своїх батьківських обов`язків, передбачених статтею 150 Сімейного Кодексу України, щодо виховання свого малолітнього сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: перебувала в стані алкогольного сп`яніння.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за частиною першою статті 184 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , та її захисник - адвокат Вознюк В.А. в судовому засіданні просили закрити справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за відсутністю складу адміністративно правопорушення та пояснили суду, що її рідна сестра намагається позбавити її батьківських прав. 06 березня 2025 року до соціальної служби звернулась її сестра, через те, що її дитина вже 3 день знаходилась на лікарняному, тому до них приїхала поліція. Працівникам поліції вона повідомляла, що її син захворів і вони були у лікаря, який залишив дитину на лікарняному. Після чого, працівники поліції довго спілкувалися з її сином, який повідомив, що батьки алкоголем не зловживають, його не ображають, протиправні дії не вчиняють та загрози його здоров`ю немає. Однак, працівниками поліції було складено протоколи про адміністративні правопорушення за статтею 184 КУпАП. З приводу вживання алкоголю пояснила, що за вечерею її чоловік вживав пиво, однак вона нічого в той день не пила. Пізніше, до них з перевіркою приходила соціальна служба і жодного підтвердження в ухиленні від виконання батьківських обов`язків не виявила.

Крім того, захисник Вознюк В.А. зазначив, що підтвердження перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутнє, оскільки ОСОБА_1 не проходила огляд на стан сп`яніння за допомогою приладу «Алкотестер Драгер». До того ж, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні докази неналежного ставлення до дитини. Також на підтвердження належного виконання батьківських обов`язків надав суду довідку з МЦ «Ісіда» про перебування дитини ОСОБА_4 на лікарняному з 04 березня 2025 року по 11 березня 2025 року.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_5 суду пояснив, що його син ОСОБА_4 навчається в одному класі з дитиною сестри ОСОБА_1 , тому сестрі завжди відомо, що відбувається у них вдома. 06 березня 2025 року до них прийшли працівники поліції через те, що їх викликала сестра ОСОБА_1 , бо їх син ОСОБА_4 третій день був відсутній в школі. Зазначив суду, що його дружина ОСОБА_1 добре слідкує за їхнім сином і останній офіційно перебував на лікарняному. Його дружина ОСОБА_1 дуже рідко вживає алкоголь і в той день він сам пив пиво, ОСОБА_1 не пила. В своїх письмових поясненнях він зазначив, що вони вдвох випивали пиво, через те що йому так сказали написати працівники поліції.

На підставі частиною другою статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі статті 245 КУпАП одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Як вбачається зі статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Положеннями статті 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно частини другої статті 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладення такого обов`язку на суд не передбачено.

Згідно положень статті 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення - передбаченої нормами права сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він включає в себе: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

За приписами до статті 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Частиною першою статті 184 КУпАП передбачена відповідальність, зокрема, за ухилення батьків від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Отже, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого частини першою статті 184 КУпАП, виражається в ухиленні (умисне або необережне) батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Відтак для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за чатиною першою статті 184 КУпАП необхідно встановити наявність у її діях ухилення від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітньої дитини.

Відповідно з наданою захисником ОСОБА_6 , довідкою МЦ «Ісіда» ОСОБА_4 перебував на лікарняному з 04 березня 2025 року, а протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 через неналежне виконання обов`язків по догляду за дитиною, було складено вже після відвідування лікаря, а саме 06 березня 2025 року, що спростовує ухилення ОСОБА_1 від виконання передбачених законодавством обов`язків.

Крім того, матеріалами справи про адміністративне правопорушення не підтверджується перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння, що також спростовується наданими в судовому засіданні показами свідка ОСОБА_5 та поясненнями самої ОСОБА_1 .

Також, згідно з рапортом складеним уповноваженою на те особою, малолітній ОСОБА_4 повідомляв, що батьки алкоголем не зловживають, його не ображають, протиправні дії стосовно нього не вчиняють та загрози його здоров`ю немає.

До того ж, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні докази, які б підтверджували ухилення ОСОБА_1 від виконання батьківських обов`язків.

Таким чином, аналіз чинного законодавства та зібраних і досліджених по справі доказів приводить до висновку, що в діях матері неповнолітнього ОСОБА_4 - ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, що ставиться їй у провину.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме статей 9, 33, 245, 252 КпАП України, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 Кодексу України про адміністративних правопорушень.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» (заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися виключно від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично самим судом.

Діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У рішенні ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04), суд встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі фабула була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Відповідний правовий висновок викладено у пункті 39 постанови Верховного Суду від 08.07.2020 по справі №463/1352/16-а (реєстраційний номер судового рішення у ЄДРСР 90264746).

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Згідно з статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Враховуючи сукупність наведених обставин, а також, що протокол про адміністративне правопорушення та долучені матеріали не містять беззаперечних доказів, які поза розумним сумнівом підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 184 КУпАП, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 1 статті 247 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутня подія або склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись статтями 1, 7, 9, 245, 247, 251-252, 280, 283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за частиною першою статті 184 КУпАП закрити за відсутністю в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності, події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Дніпровського районного суду

міста Києва О.І. Вовк