Справа № 199/4461/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2025 м.Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпра в складі головуючого судді Корнєєвої В.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з УПП в Дніпропетровській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

04.04.2025 року до суду надійшов адмін. матеріал щодо притягнення гр.-на ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП. Як вбачається з адміністративного протоколу серії ВАД № 067280 від 23.03.2025 року, гр.-н ОСОБА_1 23.03.2025 року о 18-45 год. в м.Дніпро, вул.Індустріальна, 51 виражався нецензурною лайкою в громадському місці в бік поліцейської вз 1 р.1 б.3 УПП в Дніпропетровській області капрала поліції Гуди К.Д., чим порушував громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, жодних заяв або доказів поважності неявки до суду не подавав. Потерпіла також до суду не з"явилася, заяв про відкладення розгляду справи не надавала.

Відповідно до ч.1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження. Враховуючи обізнаність ОСОБА_1 та потерпілої ОСОБА_2 про час та місце судового засідання, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та потерпілої.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків:

Відповідно до ст.173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, нормі стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

З матеріалів справи вбачається, що особою, яка склала протокол, до суду не надано жодного доказу ( письмових пояснень особи, яка притягається до відповідальності, фото та відео фіксації вчиненого правопорушення, пояснень свідків тощо) на підтвердження вчинення гр.-ном ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а сам по собі адміністративний протокол не є доказом вчинення правопорушення, а є формою його фіксації. Також суд не може взяти до уваги протокол адміністративного затримання ОСОБА_1 в зв`язку із вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки він також не є доказом, а є лише формою фіксації дій працівників поліції щодо застосування до особи заходів забезпечення провадження в справах про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Тобто, суд позбавлений можливості самостійно збирати додаткові докази по справі.

У відповідності до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.247КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що справу про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності гр.-на ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП слід закрити, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого даною статтею.

Керуючись ст.ст. 8, 33, 182, 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,- закрити на підставі п. 1 ч. 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпра протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.В.Корнєєва