Справа № 646/3294/25
Провадження № 3/646/1235/2025
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2025 м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Серпутько Д.Є., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, голови комісії з реорганізації, директора КНП «МКПБ №7» ХМР, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1та ч. 1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Головним державним інспектором відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Харківській області Орєховою С.М. проведено документальну позапланову виїзну перевірку Комунального некомерційного підприємства «Міський клінічний пологовий будинок №7» Харківської міської ради податковий номер 30658176, податкова адреса: м. Харків, вул. Руставелі, буд. 12, щодо дотримання порядку ведення податкового обліку, головою комісії з реорганізації та директором якого є ОСОБА_1 .

За результатами перевірки встановлено, що ОСОБА_1 , який є головою комісії з реорганізації, директором КНП «МКПБ №7» ХМР, податковий номер , було порушено порядок ведення податкового обліку, за період з 01.08.2015 року по теперішній час, а саме порушення вимог:

-п.44.1. ст. 44, п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187, п.п «в», «і» 197.1.5 п. 197.1 ст. 197 п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI зі змінами та доповненнями КНП «МКПБ №7» ХМР (код за ) встановлено заниження податкових зобов`язань на загальну суму ПДВ 66058 грн., у т.ч: за червень 2020 року на суму 6880 грн., за серпень 2020 року на суму 4365 грн., за грудень 2020 року на суму 5577 грн., за січень 2021 року на суму 6880 грн., за лютий 2021 року на суму 8361 грн., за березень 2021 року на суму 9999 грн., за квітень 2021 року на суму 2662 грн., за травень 2021 року на суму 1351 грн., за червень 2021 року на суму 2045 грн., за липень 2021 року на суму 528 грн., за серпень 2021 року на суму 2194 грн., за вересень 2021 року на суму 865 грн., за жовтень 2021 року на суму 597 грн., за листопад 2021 року на суму 694 грн., за грудень 2021 року на суму 1426 грн., за січень 2022 року на суму 353., за лютий 2022 року на суму 140 грн., за березень 2022 року на суму 10 грн., за серпень 2022 року на суму 887 грн., за вересень 2022 року на суму 781 грн., за жовтень 2022 року на суму 1562 грн., за листопад 2022 року на суму 1561 грн., за грудень 2022 року на суму 7489 грн., за серпень 2023 року на суму 564 грн., за вересень 2023 року на суму 1031 грн., за жовтень 2023 року на суму 147 грн., за листопад 2023 року на суму 189 грн., за грудень 2023 року на суму 120 грн., за січень 2024 року на суму 567 грн., за лютий 2024 року на суму 280 грн., за березень 2024 року на суму 177 грн.;

-п.п.269.1.1.2 п.269.1.1 ст. 269, ст. 269, ст. 271, п.п.282.1.4 п. 282.1 ст. 282 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI, зі змінами та доповненнями, з урахуванням пп. 69.14 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу, з урахуванням п. 52 4 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу, з урахуванням Рішення 29 сесії Харківської міської ради 8 скликання від 19.08.2024 №633/24, що призвело до заниження податку на землю за земельну ділянку за кадастровим номером земельної ділянки :02:008:0026 (Харків, вул. Руставелі, 12) на загальну суму 862 107,41 грн., в т.ч. по періодах: за 2019 рік у сумі 222445,18 грн., за 2020 рік у сумі 113546,40 грн., за 2021 рік у сумі 124035,75 грн., за 2022 рік у сумі 46436,24 грн., за 2023 рік у сумі 289716,04 грн., за 2024 рік складає 65927,80 грн.;

-п.287.3 ст. 287 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI, зі змінами, КНП «МКПБ №7» ХМР протягом граничних строків не сплачено своєчасно узгоджені суми податкових зобов`язань земельного податку юридичних осіб 31.01.2025 у сумі 13,17 грн., 31.01.2025 у сумі 39,43 грн..

Факт порушення встановлено актом перевірки від 03.04.2025 №3264/20-40-07-06-05/30658176.

ОСОБА_1 , який є головою комісії з реорганізації, директором КНП «МКПБ №7» ХМР, податковий номер , було вчинено адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст.163-1 та ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

За цим фактом 03.04.2025 головним державним інспектором відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Харківській області Орєховою С.М. було складено протоколи про адміністративне правопорушення № 530 та №531.

В судове засідання як особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, у тому числі шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі Судової влади України, причина неявки суду не відома.

Неявка в судове засідання ОСОБА_1 , належним чином повідомленого про час та місце судового розгляду, є його волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь в судовому розгляді справи та інших процесуальних прав.

Відповідно до ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Також, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, практика якого застосовується судами як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. ОСОБА_1 в протоколі було повідомлено про розгляд справи у Червонозаводському районному суді м. Харкова, що свідчить про його обізнаність стосовно складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та подальший судовий розгляд справи.

Приймаючи до уваги, що судом вжито всіх необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_1 в судовому засіданні, клопотань про відкладення розгляду справи від останнього не надходило, причини його неявки до суду визнано неповажними, враховуючи, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.163-1 та ч. 1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення не є обов`язковою, а також беручи до уваги вказану практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за можливе провести розгляд справи у його відсутність.

Таким чином, суд дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов наступного.

Вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 163-1 та ч.1 ст. 163-2 КУпАП, підтверджується наступними доказами у справі, дослідженими та оціненими судом у їх сукупності та взаємозв`язку: протоколами № 530 та № 531 від 03.04.2025; актом про результати документальної позапланової виїзної перевірки КНП «МКПБ №7» ХМР, податковий номер НОМЕР_2 від 03.04.2025 № 3264/20-40-07-06-05/30658176; копією наказу про призначення ОСОБА_1 від 20.12.1999 року; копією паспорта та РНОКПП ОСОБА_1 .

Підстави, які б давали можливість суду вважати, що вищевказані докази є сумнівними та неправдивими, відсутні, оскільки вони узгоджуються між собою, встановлені в ході розгляду справи та підтверджують вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень.

Відповідно до п. 44.1. ст. 44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, інформації, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Пунктом 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України встановлено, що об`єктом оподаткування є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; в) ввезення товарів на митну територію України; г) вивезення товарів за межі митної території України; е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом. З метою оподаткування цим податком до операцій з ввезення товарів на митну територію України та вивезення товарів за межі митної території України прирівнюється поміщення товарів у будь-який митний режим, визначений Митним кодексом України.

Відповідно до п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата зарахування електронних грошей платнику податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису. За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності (підрядники та субпідрядники) можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу. За операціями з першого постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості застосовується касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Згідно п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування. Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних. Платники податку, які застосовують касовий метод податкового обліку, суми податку, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та не включені до податкового кредиту протягом періоду 365 календарних днів з дати складення таких податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних у зв`язку з відсутністю фактів списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг (видачі з каси) або надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів/послуг, мають право на включення таких сум до податкового кредиту у звітному податковому періоді, в якому відбулося списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг (видачі з каси) або надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів/послуг, але не пізніше ніж через 60 календарних днів з дати такого списання, надання інших видів компенсацій. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу перебіг строків, зазначених у цьому пункті, переривається на період зупинення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником.

Відповідно до п. 287.3 ст. 287 Податкового кодексу України податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.

Згідно ч. 1 ст.163-1 КУпАП відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, - тягне за собою накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. 163-2 КУпАП неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), - тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, проаналізувавши усі наявні у справі докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 163-1 та ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, за тих фактичних обставин, як вони викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, є доведеною.

Відповідно до ст. 33, 34 КУпАП при накладені адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладаються в межах санкції статті, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

При обранні виду адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, тому суд дійшов висновку про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення в межах санкції, передбаченої ч. 1 статті 163-1 та ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, у виді штрафу у розмірі у розмірі 7 (семи) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 гривень, яке буде достатньою мірою відповідальності особи, яка вчинила адміністративне правопорушення та запобігатиме вчиненню нових адміністративних правопорушень.

Відповідно до ст. 40-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, з правопорушника стягується судовий збір на користь державного бюджету України, у розмірі 605,60 гривень.

На підставі вищевикладеного, керуючись: ч. 1 ст. 163-1, 283, 284, 299 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 163-1 та ч. 1 ст. 163-2 КУпАП та призначити адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі 7 (семи) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , в дохід держави судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у вищевказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 діб з дня її винесення.

Суддя Д.Є. Серпутько