Провадження № 3/359/545/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2025 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Ткаченко Д.В.,

за участю захисника Синяченко В.П.,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення за матеріалами, які надійшли від Батальйону патрульної поліції у місті Борисполі управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер : НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП,

встановив:

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 186605 від 01 грудня 2024 року ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 01 грудня 2024 року о 22 годині 00 хвилин по вул. Київський Шлях, 4 в м. Бориспіль, Бориспільського району, Київської області, він керував транспортним засобом марки «KIA SORENTO EX» н.з. ГРАФІТ, з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з ротової порожнини, порушення координації рухів, порушення мови. Від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння він відмовився, чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР України.

Захисник в судовому засіданні пояснив, що його підзахисний ОСОБА_1 не з`явився до суду, бо в даний час бере участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. Відносно подій, які відбулися 01 грудня 2024 року захисник пояснив, що його підзахисний разом зі дружиною і дитиною вдень залишили автомобіль марки «KIA SORENTO EX» н.з. ГРАФІТ на парковці біля магазину «Сільпо», а самі пішли на хрестини. Після святкування (близько 22 годині 00 хвилин) вони повернулися до свого автомобіля, маючи на меті забрати речі, які вони не брали до ресторану на святкування, але які не хотіли на ніч залишати на парковці в автомобілі. Саме в той час, коли вони знаходились біля свого автомобіля і чекали таксі, до них під`їхали працівники поліції, почали задавати питання, вимагати документи та необґрунтовано звинуватили ОСОБА_1 в керуванні транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння. Захисник в судовому засіданні зазначив, що сторона захисту категорично не погоджується із висунутим обвинуваченням, тому що на підтвердження факту керування ОСОБА_1 автомобілем «KIA SORENTO EX» н.з. ГРАФІТне долучено жодного належного і допустимого доказу. Як стверджує ОСОБА_2 , жодної причини вважати, що його підзахисний був за кермом в той день у поліцейських не було та працівники поліції не зважали на це. Водій повідомив працівникам поліції, що транспортним засобом він не керував, адже дійсно вживав алкогольні напої того дня, однак вони ніяким чином не відреагували на його пояснення, навпаки попросили надати документи на транспортний засіб. Посилаючись на відсутність у справі доказів, що ОСОБА_1 керував транспортним засобом, свавільні та протиправні дії поліцейських захисник просив закрити провадження у справі.

Дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, заслухавши доводи захисника, суд дійшов до таких висновків.

За змістом ст.ст. 254, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом у якому фіксується сутність вчиненого правопорушення і лише який є підставою для подальшого провадження справи у суді. Для протоколу про адміністративне правопорушення передбачена як спеціальна його форма, так і вимоги, які регламентують його зміст, а саме: викладення об`єктивної сторони вчиненого адміністративної правопорушення із зазначенням усіх складових, які утворюють об`єктивну сторону цього правопорушення, в тому числі часу, місця і способу вчиненні адміністративного правопорушення; зазначення обставин, які дають можливість характеризувати суб`єктивну сторону правопорушення, із вказівкою на усі її складові, необхідних для розгляду справи даних, зокрема щодо особи, яка притягається до відповідальності, потерпілих, свідків; фіксуються вчинені процесуальні дії, у тому числі і ті, які гарантують забезпечення процесуальних прав особи, яка притягається до відповідальності.

Наведене дає підстави стверджувати те, що підстави для складання протоколу про адміністративне правопорушення у відповідної службової особи виникають після вчинення адміністративного правопорушення, а також наявності даних, які указують про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення в цілому та його об`єктивної сторони зокрема.

В Постанові Верховного Суду №404/4467/16-а від 20.02.19р. викладений правовий висновок, відповідно до якого керування транспортним засобом розуміється, як технічна дія водія з метою приведення транспортного засобу в рух, зворушення з місця і, як наслідок, переміщення транспортного засобу в просторі; експлуатація транспортного засобу передбачає використання цього транспортного засобу за призначенням, тобто з метою керування. Отже, керування транспортним засобом це умисне виконання особою функцій водія шляхом вчинення технічних дій для приведення транспортного засобу в рух та зворушення з місця, а під час руху для зміни напрямку руху та/чи швидкості транспортного засобу.

Захисник категорично заперечує факт керування ОСОБА_1 транспортним засобом «KIA SORENTO EX» н.з. ГРАФІТ. Матеріали справи не містять доказів, які би указували на те, що ОСОБА_1 у час та місці, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, дійсно керував автомобілем. Поліцейські, що здійснювали фіксацію зазначеної події із складанням у подальшому протоколу про адміністративне правопорушення, безпосередньо факт керування ОСОБА_1 зазначеним автомобілем не сприймали, тобто матеріали справи не містять доказів, які би указували на те, що поліцейськими безпосередньо цей автомобіль зупинявся; не містять матеріали справи і доказів того, що поліцейські були очевидцями керування ОСОБА_1 автомобілем за інших обставин. Об`єктивної фіксації такого керування, зокрема за допомогою камер спостереження, відео реєстраторів, портативних засобів зв`язку, тощо матеріали справи не містять. Наведене указує на недоведеність обставини керування ОСОБА_1 транспортним засобом, що свідчить про відсутність у його діях об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та виключає відповідальність за цією статтею.

Суд звертає увагу на те, що долучені до протоколу диски відтворити в судовому засіданні з невідомих причин не вдалось, у зв`язку із чим постановою суду від 03.04.2025 року було витребувано з Батальону патрульної поліції в м. Бориспіль відеозаписи, які мають значення для цього провадження. Разом із тим, на зазначений запит суду іншого відеозапису Батальон патрульної поліції в м. Бориспіль у встановлений строк до суду не надав.

Захисник у судовому засіданні категорично заперечував проти повторного витребування судом з власної ініціативи відеозаписів, оскільки такі активні процесуальні дії суду очевидно свідчитимуть про упередженість і необ`єктивність суду, а також про те, що суд фактично перебирає на себе функцію сторони обвинувачення, внаслідок чого буде порушуватись гарантії справедливості судового провадження, визначені пунктом першим ст.. 6 ЄКПЛ щодо забезпечення безсторонності суду.

Суд погоджується із зазначеними доводами сторони захисту та виходить із того, що дотримання гарантії безсторонності суду відповідно до усталеної практики ЄСПЛ встановлюється за двома критеріями: суб`єктивним та об`єктивним. Безсторонність за суб`єктивним критерієм означає, що суддя не виявляв особистої упередженості або зацікавленості у результатах розгляду справи. Особиста безсторонність презюмується доти, доки з урахуванням поведінки та/або особистих переконань конкретного судді не буде доведено протилежного. Об`єктивна безсторонність вимагає забезпечення самим судом, зокрема його персональним складом, достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви в його об`єктивності та неупередженості (рішення у справі «Михайлова проти України» від 06 березня 2018 року (заява № 10644/08, пункт 56)). У контексті об`єктивного критерію, крім поведінки судді, підлягає перевірці наявність або відсутність переконливих фактів, які можуть викликати сумнів у його безсторонності. Це означає, що під час з`ясування питання про існування причин припускати небезсторонність судді вирішальною є не позиція заінтересованої сторони, а обґрунтованість відповідного побоювання. Об`єктивний критерій зазвичай стосується ієрархічних чи інших зв`язків між суддею та іншими учасниками провадження (рішення у справі «Михайлова проти України» від 06 березня 2018 року, заява № 10644/08, пункт 56).

Дотримання вищезазначеного критерію покликане продемонструвати безсторонність суду учасникам процесу і суспільству з урахуванням того, що одержати докази необ`єктивності чи упередженості конкретного судді зазвичай досить складно. У цьому відношенні ЄСПЛ неодноразово акцентував увагу на важливості зовнішньої форми судових процедур для сприйняття їх поінформованим та розсудливим стороннім спостерігачем. Іншими словами, правосуддя повинно не тільки чинитися має бути також видно, що воно чиниться. Навіть видимість є важливою, оскільки йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні викликати у громадськості (рішення у справі «Михайлова проти України» від 06 березня 2018 року (заява № 10644/08, пункт 56).

За вказаних обставин, з метою дотримання гарантії безсторонності суду розгляд цієї справи здійснено в межах висунутого обвинувачення відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення та долучених до нього матеріалів.

Враховуючи, що достатніх доказів вчинення адміністративного правопорушення, Враховуючи, що достатніх доказів вчинення адміністративного правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 130 КУпАП під час розгляду адміністративного матеріалу в суді не встановлено, суд дійшов до висновку, що провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 284, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя

у х в а л и в :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскарженою до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова суду набрала законної сили ___________________

Суддя Д.В. Ткаченко