ЄУ № 712/4539/25
Провадження №3/712/1511/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2025 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Пронька В.В., за участю секретаря судового засідання Дрожевської М.Ю., прокурора Лисика М.А., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка на момент вчинення правопорушення працювала на посаді головного спеціаліста Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , якій роз`яснено її права, відповідно до ст. 268 КУпАП, за вчинення правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу № 175/2025 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 03.04.2025 ОСОБА_1 , будучи головним спеціалістом Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та відповідно до підпункту «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст. 45, п. 2-7 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» без поважних причин, несвоєчасно подала до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, яка припиняє свою діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (при звільненні) за період не охоплений раніше поданими деклараціями з 01.01.2023 по 31.07.2023, оскільки граничний термін подачі був 31.01.2024, а декларація фактично подана 29.02.2024, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину в інкримінованому адміністративному правопорушенні визнала у повному обсязі, щиро розкаялася, пояснила, що несвоєчасно подала декларацію, оскільки є внутрішньо переміщеною особою та на той час переймалася пошуками житла та роботи, умисно вчиняти інкриміноване правопорушення не мала наміру.

Прокурор в судовому засіданні вважав доведеним факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, та просив накласти на неї адміністративне стягнення штраф у сумі 850 грн..

Розглянувши протокол про адміністративне правопорушення, заслухавши думку прокурора, пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд виходить з такого.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 інкриміновано вчинення правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст. 172-6 КУпАП адміністративна відповідальність настає у разі несвоєчасного подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до примітки ст. 172-6 КУпАП суб`єктами правопорушення у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до підпункту «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобіганню корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є, зокрема, державні службовці.

Як вбачається з наказу № 1267-к від 19.04.2023 «Про призначення ОСОБА_1 » ОСОБА_1 призначено на посаду головного спеціаліста Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Таким чином ОСОБА_1 , як державного службовця віднесено до категорії осіб на яких поширюється дія Закону України «Про запобіганню корупції».

Як вбачається з наказу № 2734-к від 19.07.2023 «Про звільнення ОСОБА_1 » ОСОБА_1 звільнено з посади головного спеціаліста 24.07.2023 за взаємною домовленістю, відповідно до ч.2 ст. 86 Закону України «Про державну службу», з припиненням державної служби.

Згідно абзацу другого частини другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" особи, які припинили діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у підпунктах "а" і "в" пункту 2, 5 частини першої статті 3, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно до п. 2-7 Розділу ХІІІ Закону установлено, що особи, які у 2022-2023 роках не подали декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статті 45 цього Закону, і кінцевий строк для подання яких настав до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану», подають такі декларації не пізніше 31 січня 2024 року. Суб`єкти декларування, зазначені у частинах сьомій-чотирнадцятій статті 45 цього Закону, подають відповідні декларації у строки, встановлені частинами сьомою-чотирнадцятою статті 45 цього Закону, якщо відповідні декларації не було подано раніше.

Як вбачається з фотокопії публікації декларації особи, яка припинила діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (при звільненні) за період з 01.01.2023 31.07.2023 ОСОБА_1 подала декларацію 29.02.2024.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-6 КУпАП, а саме несвоєчасно подала декларацію при звільненні.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, підтверджується її поясненнями, наданими у судовому засіданні, протоколом № 175/2025 про адміністративне правопорушення, пов`язаним з корупцією від 03.04.2025, рапортом оперуповноваженого УСР в Черкаській області ДСР НП України ст. лейтенанта поліції Грибенко В. від 18.03.2025, фотокопією публікації декларації особи, яка припинила діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування за період з 01.01.2023 31.07.2023, копією наказу № 3039-к від 12.12.2022 «Про призначення ОСОБА_1 », копією наказу № 1225-к від 18.04.2023 «Про звільнення ОСОБА_1 », копією наказу № 2734-к від 19.07.2023 «Про звільнення ОСОБА_1 », копію наказу № 1267-к від 19.04.2023 «Про призначення ОСОБА_1 », службовою характеристикою ОСОБА_1 , положенням про Другий відділ державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), посадовою інструкцією провідного спеціаліста Центрального ВДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м Київ).

Положення ст.22 КУпАП відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для правопорушника, меті адміністративній відповідальності. Він передбачає як індивідуальний підхід до застосування примусових заходів залежно від особистих якостей правопорушника та характеру і обставин вчинення проступку, так і можливість пом`якшення і навіть відмови держави від застосування заходів відповідальності, якщо її мета може бути досягнута іншим шляхом. При розгляді справ та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно ст. 34 КУпАП обставинами, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, визнаються: щире розкаяння винного ; відвернення винним шкідливих наслідків правопорушення, добровільне відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди; вчинення правопорушення під впливом сильного душевного хвилювання або при збігу тяжких особистих чи сімейних обставин; вчинення правопорушення неповнолітнім; вчинення правопорушення вагітною жінкою або жінкою, яка має дитину віком до одного року.

Законами України може бути передбачено й інші обставини, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення. Орган (посадова особа), який вирішує справу про адміністративне правопорушення, може визнати пом`якшуючими і обставини, не зазначені в законі.

До обставин, що пом`якшують відповідальність правопорушника, суд відносить визнання вини ОСОБА_1 , її щире розкаяння, вчинення інкримінованого правопорушення вперше.

Обставин, що обтяжують відповідальність правопорушника, судом не встановлено.

Відповідно до ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа) уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.

Чинними нормами КУпАП не визначається поняття малозначності вчиненого правопорушення та виключного переліку діянь, які можуть вважатися малозначними. Орган (посадова особа), уповноважений розглядати справи про адміністративні правопорушення, звільняє правопорушника від адміністративної відповідальності в кожному випадку окремо, зважаючи на характер вчинюваного діяння та обставини справи, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної шкідливості, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим застосувати ст. 22 КУпАП, зважаючи на те, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, усвідомила свою протиправну поведінку, даним правопорушенням шкоди фактично не заподіяно, відсутні негативні наслідки скоєного адміністративного правопорушення, обставини, що пом`якшують відповідальність, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, обставини, за яких вчинено адміністративне правопорушення, суд приймає рішення про звільнення особи від відповідальності, передбаченої ч.1 ст.172-6 КУпАП, на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись оголошенням усного зауваження.

На думку суду, застосування такого виховного заходу, як усне зауваження буде достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП України мети - виховного впливу та запобіганню вчинення нових правопорушень.

Згідно з вимогами ч.2 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи, зокрема, при оголошенні усного зауваження.

Крім того, враховуючи, що у п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому, враховуючи той факт, що усне зауваження, виходячи з норм ст.ст.22, ч. 3 ст.284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, тому не має підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст.22, 23, 40-1, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6КУпАП.

За малозначністю адміністративного правопорушення звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, і обмежитися усним зауваженням.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.172-6 КУпАП, закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення 10-тиденного строку її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси В.В. Пронька