Справа №295/5423/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.05.2025 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М. розглянув матеріали, які надійшли з Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173-8 ч.2 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в :

14.04.2025 близько 11 год. 40 хв. за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 вчинила домашнє, психологічне насильство, відносно матері ОСОБА_2 , а саме висловлювалася на її адресу словами нецензурної лайки, погрожувала фізичною розправою, чим порушила вимоги ТЗП серії АА №511564 винесеного працівниками поліції 12.04.2025.

Крім того, 16.04.2025 близько 13 год. 00 хв. за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 вчинила, домашнє насильство, психологічного характеру відносно матері ОСОБА_2 , а саме, висловлювалася на її адресу словами нецензурної лайки, погрожувала фізичною розправою, чим порушила вимоги ТЗП серії АА №511564 винесеного працівниками поліції 12.04.2025.

Враховуючи, що зазначені адміністративні правопорушення вчинені однією особою, суд вважає за можливе об`єднати справи в одне провадження.

В судове засідання, ОСОБА_1 не з`явилася, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, достеменно знала про складення відносно неї протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд їх судом, про що засвідчила внасними підписами у протоколах. (а.с.1). Крім того, судом відправлено смс-повістку на мобільний номер останньої, яку згідно довідки про доставку ОСОБА_1 отримала 23.04.2025.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Тим більше, така презумпція застосовується під час вручення судової повістки. Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх в протоколі, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, що ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладається на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язані з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засобі внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.О. проти Іспанії від 07.07.1989).

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.

Незважаючи на викладене, ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, будь-яких заяв та клопотань не подавала, до суду за інформацією щодо стану розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності не зверталася.

У своїй практиці Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадження у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними првами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. З метою недопущення необгрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд визнає причини неявки ОСОБА_1 у судове засідання неповажними і розцінює її неявку як затягування строків розгляду справи, у зв`язку з цим суд розглядає справу у її відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173-8 ч.2 КУпАП, підтверджується матеріалами справи: протоколами про адміністративні правопорушення серії ВАД №468987 від 14.04.2025, та серії ВАД №466484 від 16.04.2025, рапортами на лінію 102, з яких вбачається що 14.04.2025, та 16.04.2025 надходили звернення від працівника поліції, що під час перевірки кривдників виявлено що ОСОБА_1 порушила ТЗП; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_2 ; письмовими поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_1 ; терміновим заборонним приписом від 12.04.2025 встановленого відносно ОСОБА_1 .

Своїми діями, що виразилися у невиконанні термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-8 ч.2 КУпАП.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, приходжу до висновку про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладене таке стягнення.

Керуючись ст.ст 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

п о с т а н о в и в :

Об`єднати в одне провадження справи №295/5423/25, 295/5424/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173-8 ч.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 .

Об`єднаній справі присвоїти № 295/5423/25.

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173-8 ч.2 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) грн.

Штраф стягнути на рахунок: (Отримувач ГУК у Жит. обл/Житомирська обл/21081100, Код отримувача (ЄДРПОУ) - 37976485, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0006797, Код класифікації доходів бюджету 21081100, «Адміністративні штрафи та інші санкції».

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави, в особі ДСА України, судовий збір в сумі 605, 60 грн. Отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0026001, Код класифікації доходів бюджету 22030106.

Роз`яснити особі, щодо якої застосовано адміністративне стягнення, що відповідно до частини 1 статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через 15 (п`ятнадцять) днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно вимог ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений ч.1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника. У порядку примусового виконання про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя С.М. Костенко

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.