Провадження №: 3/336/2605/2025
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 квітня 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Дацюк Ольга Ігорівна, при секретарі Пустовіт В.О., за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає у АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, 24 січня 2025 року приблизно о 12.00 годині ОСОБА_1 перебуваючи біля двору будинку АДРЕСА_1 виражалась нецензурною лайкою, образливо чіплялась та висловлювала погрози на адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєному правопорушенні не визнала вказавши про те, що у неї з сусідкою ОСОБА_2 виник особистий конфлікт через те, що собака сусідки, яку ОСОБА_2 утримує без дотримання встановлених норм, розірвала качку ОСОБА_1 . Собака, що належить ОСОБА_2 гуляє без повідця та намордника. Через обурення цією ситуацією та завдання матеріальної шкоди у ОСОБА_1 виник особистий конфлікт з ОСОБА_2 , водночас громадський порядок вона не порушувала.

Потерпіла в судове засідання не з`явилась, про причини неявки не сповістила.

При вирішенні питання про доведеність вини ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, суд керується наступним.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства.

Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Верховний Суд України у постанові № 5-17кс12 від 04.10.2012 року надав висновок, згідно з яким хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та інші зазначені вище об`єкти захисту. Зміст та спрямованість цього діяння висновуються із характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між такою особою та потерпілим. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні.

У постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство», зазначено, що суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним караних дій. Як хуліганство дії кваліфікують лише у тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства. Головним критерієм розмежування хуліганства від інших діянь є відсутність мотиву на вчинення хуліганських дій.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У справах "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyeva v.Russia",рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та "Карелін проти Росії" ("Karelin v.Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В ході розгляду справи судом були досліджені письмові докази та відеозапис на долученому до матеріалів справи компакт-диску.

Згідно з протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 24.01.2025 року, ОСОБА_2 звернулась до СВГ ВП Мелітопольського РУП ГУНП в Запорізькій області з повідомленням про те, що 24.01.2025 року приблизно о 12.00 годині за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 образливо чіплялась до неї, ображала нецензурною лайкою та погрожувала.

Згідно з письмовими поясненнями ОСОБА_2 , 24.01.2025 року приблизно о 11.00 годині сусідська собака на прізвисько « ОСОБА_3 », за яким вона доглядає приблизно 2,5 роки, забіг на територію двору ОСОБА_1 , яка мешкає в АДРЕСА_1 та загриз її качку. Приблизно о 12.00 годині коли вона прийшла до двору ОСОБА_1 для того, щоб розібратись в ситуації з собакою, ОСОБА_1 почала на неї кричати, ображати нецензурною лайкою, образливо чіплятись до неї та погрожувати. Все це відбувалось біля двору ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 у присутності поліцейських. Вони неодноразово робили їй зауваження з приводу хуліганських дій.

Як зазначено у письмових поясненнях ОСОБА_1 , 24.01.2025 року приблизно о 11.00 годині до її двору забіг собака її сусідки на прізвисько « ОСОБА_3 », який схопив та загриз її качку. Вказаний собака належить ОСОБА_2 , яка відмовилась відшкодувати завдані збитки за качку. Після цього ОСОБА_1 викликала поліцію. Цього дня, приблизно о 12.00 годині коли біля ї двору знаходились поліцейські, які приїхали на її звернення, до двору підійшла сусідка ОСОБА_5 , на яку ОСОБА_1 почала кричати та висловлюватися на її адресу нецензурною лайкою.

На долученому до матеріалів справи відеозаписі дійсно зафіксований конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з приводу того, що сусідський собака загриз качку, а також процедура складання адміністративних матеріалів.

Водночас із зібраних та досліджених доказів не підтверджено наявності в діях ОСОБА_1 порушення громадського порядку і спокою громадян в розумінні діючого законодавства України, оскільки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник побутовий конфлікт через те, що ОСОБА_2 належним чином не доглядає за собакою, яка, перебуваючи без нагляду, без повідця та намордника у дворі ОСОБА_1 загризла належну останній качку, тому у зв`язку із викладеним в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, адже метою ОСОБА_1 не було порушення громадського спокою..

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а почате підлягає закриттю при відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя О.І. Дацюк

Постанова набрала законної чинності «_____»_________________20___року

Дата видачі «_____»_________________20___року