Справа № 199/5304/25
ПОСТАНОВА

іменем України

07.05.2025 року місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра Машкіна Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративні правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який притягається до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 184 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом серії ВАД № 413739 ОСОБА_1 31.03.2025 о 13:28 год. не виконав свої батьківські обов`язки по вихованню сина - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки вдома за адресою: АДРЕСА_1 , в нього зовсім відсутній контроль та вплив на сина, батько не має авторитету перед ним, син виказує свої емоції, відверто грубить та зневажає дорослих.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що вживає належні заходи для виховання сина. Останнім часом вони з дружиною почали помічати в дитини нестабільний психічний стан, під час якого син висловлює образи на них та меншого брата, намагається вдарити дружину, погрожує, тікає з дому, а коли його знаходять, викликає поліцію зі скаргами на домашнє насильство, що не відповідає дійсності. З цього приводу вони проходять обстеження сина у психолога.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Частиною 1 ст. 184 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

В той же час, умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, забезпечення рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами.

Держава надає батькам або особам, які їх замінюють, допомогу у виконанні ними своїх обов`язків щодо виховання дітей, захищає права сім`ї, сприяє розвитку системи послуг з підтримки сімей з дітьми та мережі дитячих закладів.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В судовому засіданні були досліджені такі наявні в матеріалах справи письмові докази:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 413739 від 02.04.2025 року, зміст якого викладено вище;

- рапорт старшого інспектора чергового ВП №1 Дніпровського РУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області за ЄО №12361 від 31.03.2025 року про реєстрацію заяви неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо вчинення відносно нього домашнього насильства батьками. Згідно з відомостями щодо опрацювання вказаного виклику було встановлено, що факт домашнього насильства не підтвердився, дитина має нестабільний психічний стан, на теперішній час проходить обстеження у психолога;

- поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , аналогічні наданим в судовому засіданні;

- письмові пояснення неповнолітнього ОСОБА_2 , згідно з якими він скаржиться на те, що його батьки «тупі», принижують його, тому він вирішив тікати з дому. Коли його знаходять, поліцейські просять все розказати, а він не бажає з ними спілкуватися.

Оцінюючи вказані докази, судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й виступає як юридичний документ (процесуальна дія і процесуальне рішення компетентної особи, яка уповноважена його складати), який свідчить про порушення компетентною особою Національної поліції справи про адміністративне правопорушення (ст. 254 і 255 КУпАП) та який визначає межі судового розгляду справи.

В той же час, складений відносно ОСОБА_1 протокол не містить відомостей, в яких саме діяннях (діях чи бездіяльності) полягає його ухилення від виконання батьківських обов`язків, закріплених ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», зважаючи на пояснення щодо нестабільного психічного стану дитини.

ЄСПЛ у справі «Малофєєв проти Росії» та «Карелін проти Росії» сформулював позицію, за якою у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом). Отже, в такому разі справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Таким чином, оскільки викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини не відображають ознак інкримінованого ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, і в судовому засіданні таких обставин не встановлено, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 за відсутність складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 184 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Скарга на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Н.В. Машкіна