справа № 361/3860/25
провадження № 3/361/1300/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2025 м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Сіренко Н.С., розглянувши матеріали, що надійшли з Броварського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 та ст. 185 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 550530 від 05.04.2025, ОСОБА_1 05.04.2025 близько 20-30 год. за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Л. Українки, 14, перебуваючи у п`яному вигляді у громадському місці, виражався нецензурною лайкою в сторону перехожих, погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Окрім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 711414 від 05.04.2025, ОСОБА_1 05.04.2025 близько 21-10 год. за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Л. Українки, 14, вчинив злісну непокору працівнику поліції капралу поліції Дворецькому Д.М., а саме не виконував законні вимоги, чинив опір та продовжував вчиняти правопорушення, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

На підставі ст. 36 КУпАП суд, вважає за доцільне зазначені справи про адміністративні правопорушення об`єднати в одне провадження для спільного розгляду і вирішення, оскільки справи стосовно ОСОБА_2 розглядаються одним і тим же органом.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою винуватість у скоєнні інкримінованих йому дій не визнав, зазначив, що громадський порядок він не порушував, жодних вимог від поліцейського йому не озвучувалося, тому йому не зрозуміло, які саме законні вимоги він не виконував. Дійсно з працівниками поліції виникла суперечка, однак зазначені в протоколах про адміністративне правопорушення дій він не вчиняв.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши наявні матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу та полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за ст. 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у вигляді порушення громадського порядку та спокою громадян та суб`єктивної сторони, зокрема мотиву явної неповаги до суспільства.

Дії під час сварки або конфлікту утворюють дрібне хуліганство лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин.

Відповідальність за ст. 185 КУпАП настає в разі злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Аналіз положень статті 185 КУпАП дає можливість прийти до висновку, що під злісною непокорою розуміється відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Відповідно до норм КУпАП, справа розглядається в межах адміністративного обвинувачення, що міститься в протоколі про адміністративне правопорушення і встановлення інших обставин, які знаходяться за межами обвинувачення та погіршують становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є неприпустимим, оскільки порушує право на захист від конкретного обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення.

Оцінюючи надані на підтвердження події адміністративних правопорушень та досліджені в судовому засіданні докази, суд зазначає таке.

Найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення є протокол про вчинення адміністративного правопорушення. Він є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності.

У ст. 256 КУпАП надається перелік тих даних, що обов'язково повинні бути закріплені у протоколі для того, щоб він мав відповідну силу і щоб його неможливо було заперечувати.

Згідно положень вказаної статті у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Особа, яка складає протокол, повинна ретельно розібратися в характері правопорушення і вірно кваліфікувати дії винного. В протоколі має бути зазначено обставини, що підтверджують вчинення адміністративного проступку та свідчать про його характер. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Вказані вимоги при складанні матеріалів про скоєння ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП не дотримані особою, яка склала протокол.

Так, до матеріалів адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП додано:

- протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 550530 від 05.04.2025 про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Разом з тим, формулювання обвинувачення у протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП, оскільки не є конкретним та не містить всіх необхідних ознак, які повинні бути вказані в обвинуваченні, в протоколі відсутні обов`язкові ознаки вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, свідки та потерпілі особи відсутні;

- копія рапорту інспектора ВРПП Броварського РУП ГУНП в Київській області О. Лисенка щодо обставин затримання ОСОБА_1 та застосування відносно нього спеціального поліцейського засобу кайданки, речовину дратівливої дії (газ), заходи фізичного впливу в зв`язку із висловлюванням останнім нецензурною лайкою та погрози фізичною розправою в бік прохожих;

- копія письмового пояснення ОСОБА_3 від 05.04.2025, з якого вбачається, як до нього ззаду підбіг невідомий чоловік та намагався його вдарити, після чого ОСОБА_3 він нього відбіг та зателефонував до поліції, тілесних ушкоджень не отримав, претензій ні до кого не має;

- копія паспорта ОСОБА_1 ;

- копія протоколу серії ВАД №711414 від 05.04.2025 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, а також копія протоколу АЗ № 083538 від 05.04.2025 про адміністративне затримання ОСОБА_1 у зв`язку із вчиненням ним правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП для складання адміністративних матеріалів;

- копія рапорту про надходження 05.04.2025 о 20-45 год. повідомлення про те, що в м. Бровари по вул. Героїв України біля магазину Варус троє невідомих чоловіків намагалися побити заявника ОСОБА_3 .

До матеріалів адміністративного правопорушення за ст. 185 КУпАП додано протокол про адміністративне правопорушення серія ВАД № 711414 від 05.04.2025 про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП. У даному протоколі про адміністративне правопорушення не конкретизовано суть правопорушення в розумінні диспозиції ст. 185 КУпАП, оскільки не вказано яку саме наполегливу, неодноразово повторену вимогу чи розпорядження працівника поліції відмовився виконувати ОСОБА_1 . Зокрема, в протоколі не вказано, які конкретно дії ставляться ОСОБА_1 в провину та мають ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, не зазначено яку саме законну вимогу поліцейського про припинення правопорушення не виконував ОСОБА_1 , та в чому полягало правопорушення останнього, яке він мав би припинити, відтак пред'явлене обвинувачення за ст. 185 КУпАП особі є неконкретизованим. В протоколі зазначено свідком ОСОБА_3 , однак згідно долученої до матеріалів копії письмових пояснень даного свідка, останній повідомляє не про зазначені в протоколі обставини, а те, як до нього «ззаду підбіг невідомий чоловік та намагався його вдарити, після чого ОСОБА_3 він нього відбіг та зателефонував до поліції, тілесних ушкоджень не отримав, претензій ні до кого не має».

Окрім того до матеріалів адміністративного правопорушення за ст. 185 КУпАП додані копії зазначених вище документів : рапорту інспектора ВРПП Броварського РУП ГУНП в Київській області О. Лисенка, копія письмового пояснення ОСОБА_3 від 05.04.2025, копія паспорта ОСОБА_1 , копія протоколу серії ВАД №711414 від 05.04.2025 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а також копія протоколу АЗ № 083538 від 05.04.2025 про адміністративне затримання ОСОБА_1 у зв`язку із вчиненням ним правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП для складання адміністративних матеріалів, копія рапорту про надходження 05.04.2025 о 20-45 год. повідомлення про те, що в м. Бровари по вул. Героїв України біля магазину Варус троє невідомих чоловіків намагалися побити заявника ОСОБА_3 .

Касаційний адміністративний суд, розглядаючи справу № 524/4668/17 ухвалив Постанову від 28.05.2020, в якій зазначив, що суди обґрунтовано не взяли до уваги рапорт інспектора поліції, зважаючи на те, що він є зацікавленою особою при розгляді цієї справи. Отже, рапорт працівника поліції не може слугувати допустимим джерелом доказів винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.

Таким чином, на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП додається (окрім рапортів працівників поліції) лише письмове пояснення ОСОБА_3 , яке не містить обставин, які зазначені в протоколах про адміністративні правопорушення.

Будь-яких доказів скоєння дрібного хуліганства чи злісної непокори ОСОБА_1 законній вимозі чи розпорядженню працівника поліції до протоколу не долучено, свідки даних подій відсутні, відеозапис з бодікамери до матеріалів справи не додається.

Це в свою чергу свідчить про те, що органом, яким було складено протоколи про адміністративне правопорушення не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У пункті 110 рішення Європейського суду з прав людини «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (VastbergataxiAktiebolagandVulic v. Sweden № 36985/97) Суд визначив, що "…адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень".

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати додаткові докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ'єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинності, закріпленому в ст. 62 Конституції України, оскільки доказування є правом особи, а не її юридичним обов`язком.

У той же час, у справі «Barbera, MesseguandJabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов'язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v.theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону. Зокрема, у справах, в яких наявність та/або характер умислу має значення для правової кваліфікації діяння, суд у своєму рішення має пояснити, яким чином встановлені ним обставини справи доводять наявність умислу саме такого характеру, який є необхідним елементом складу правопорушення, і виключають можливу відсутність умислу або інший характер умислу.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведені подія та вина особи, прирівнюється до доведеної невинуватості цієї особи.

Наведене у своїй сукупності дає підстави стверджувати, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП, не доведена беззаперечними доказами, а сумніви, які виникли у ході розгляду справи судом мають бути витлумачені на користь останнього.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження у справі про адміністративні правопорушення передбачені ст. 173 та ст. 185 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.7, 9, 173, 185, 245, 247, 251, 254, 256, 280, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справи про адміністративне правопорушення справа № 361/3860/25 (провадження № 3/361/1300/25) за ст. 173 КУпАП, та № 361/3861/25 (провадження № 3/361/1301/24) за ст. 185 КУпАП відносно ОСОБА_1 об`єднати в одне провадження, присвоївши єдиний номер справи № 361/3860/25 (провадження № 3/361/1300/25).

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ст. 185 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події і складу даних адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя Н.С.Сіренко