П О С Т А Н О В А

Іменем України

"29" квітня 2025 р. Справа153/540/25

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Швець Р.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , громадянки України, непрацюючої, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, серія ВАД №306529 від 02.04.2025, ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за те, що 02.04.2025 о 16 годині 40 хвилин по АДРЕСА_1 вчинила домашнє насильство психологічного та фізичного характеру відносно свого брата ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 на виклик суду не з`явилася. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, а саме: судовою повісткою із рекомендованим повідомленням, яка надсилалася на адресу її місця проживання. На адресу суду повернулася судова повістка з поштовою відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Звертаю увагу на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 18.03.2021 по справі №911/3142/19, відповідно до яких направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Таким чином, сам лише факт неотримання поштової кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав судову повістку за належним адресом та яка повернулася в суд у зв`язку з відмовою від її отримання або відсутністю адресата за вказаною адресою, вважається належним повідомленням, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка повідомила таку адресу проживання під час складання матеріалів про адміністративне правопорушення.

Враховуючи те, що будь-яких заяв від ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи та поважність причин неявки суд не отримував. ОСОБА_1 була обізнана про складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, повідомлялася належним чином про місце і час розгляду справи, будь-яких дій з її боку, спрямованих на визначення результату розгляду справи відносно неї, не вчинялось, тому в силу ч.1 ст.268 КУпАП справа розглядається у її відсутності.

Потерпілий ОСОБА_2 на виклик суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, а саме: судовою повісткою, яку ОСОБА_2 особисто отримав 20.04.2025, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , а саме: дані, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, серії ВАД №306529 від 02.04.2025; копії письмових пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 02.04.2025; копію термінового забороненого припису стосовно кривдника серії АА №401688 від 02.04.2025; копію форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства; копію постанови Ямпільського районного суду Вінницької області від 10.02.2025, вважаю не доведеною винуватість ОСОБА_1 у вчиненні нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.173-2 КУпАП, виходячи із наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 3 ст. 173-2 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність, серед іншого, за повторне протягом року вчинення домашнього насильства (умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого), за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню.

Для того, щоб повністю розкрити суть адміністративного правопорушення у протоколі повинно бути зазначено, які конкретно дії вчинила особа, який спосіб насильства прослідковується у діях порушника, якщо дій кілька, то зазначена кожна дія і, вид насильства, наслідки цих дій по відношенню до особи, щодо якої вони були спричинені.

Відповідно до ст. 254 КУпАП основним документом, призначеним для фіксації юридичного факту адміністративного правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення, який в свою чергу є найважливішим джерелом доказів у справі про адміністративне правопорушення. Протокол - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення, передбаченого КУпАП.

Обов`язкові реквізити протоколу про адміністративне правопорушення визначені ст.256 КУпАП, зокрема, передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення має бути зазначена суть адміністративного правопорушення.

Відповідно п.9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06 листопада 2015 року №1376, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

З наведеного слідує, що суть адміністративного правопорушення повинна бути викладена таким чином, щоб було зрозуміло, де та за яких обставин воно було вчинене, в яких саме діях або бездіяльності відобразилося. Фактично опис суті правопорушення має відповідати диспозиції правової норми, яка передбачає відповідальність за вказане правопорушення. При її викладенні необхідно відображати склад адміністративного правопорушення: об`єкт, об`єктивну сторону, дані про суб`єкт та суб`єктивну сторону проступку.

Однак, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , не виконані вимоги ст.256 КУпАП та п.9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06 листопада 2015 року №1376, оскільки в ньому не викладена суть адміністративного правопорушення.

Так, зі змісту протоколу встановлено, що 02 квітня 2025 року, о 16 годині 40 хвилині, ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 вчинила домашнє насильство психологічного та фізичного характеру відносно свого брата ОСОБА_2 .

Разом з тим, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, які саме умисні дії психологічного та фізичного характеру вчинила ОСОБА_1 відносно свого брата ОСОБА_2 , та не зазначено, чи призвели вчинені відносно ОСОБА_2 дії до заподіяння шкоди психічному та фізичному здоров`ю потерпілого, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони даного правопорушення.

Отже, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення суть адміністративного правопорушення, вчинення якого поставлено у вину ОСОБА_1 , не відповідає приписам закону, а саме: не зазначено, які саме протиправні дії вчинила ОСОБА_1 по відношенню до потерпілого та не зазначено наслідків діяння ОСОБА_1 у виді можливості завдання шкоди психічному та фізичному здоров`ю потерпілого, тому на переконання суду ОСОБА_1 не може бути піддана адміністративному стягненню за ч.3 ст.173-2 КУпАП.

Слід зазначити, що суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 173-2 КУпАП.

Керуючись ст.ст.173-2, 221, п.1 ст.247, ст.283, ч.1 п.3 ст.284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.173-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з часу її винесення через Ямпільський районний суд Вінницької області.

Суддя Р.В. Швець