Справа № 181/1023/25
Провадження № 3/206/854/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2025 року суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Кушнірчук Р.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 184 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

10 квітня 2025 року до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з Дніпровського апеляційного суду надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 .

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 21 березня 2025 року о 10:00 годині гр. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 ухилялась від виконання передбаченого ст. 150 Сімейного кодексу України обов`язку по вихованню своєї доньки ОСОБА_2 , 2013 року народження, що виражалось у безпідставному пропуску занять без поважних причин, чим повторно протягом року порушила вимоги ст. 150 СК України, відповідальність за що передбачена за ч. 2 ст. 184 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, що підтверджується її власним підписом у відповідній графі протоколу про адміністративне правопорушення, про поважні причини неявки до суду не повідомила, із клопотанням про відкладення розгляду справи не зверталась.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходе до висновку про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з огляду на наступне.

Кваліфікуючою ознакою адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП є ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Частиною 2 статті 184 КУпАП передбачена відповідальність за ті самі дії, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Обов`язки батьків щодо виховання та розвитку дитини передбачені ст. 150 СК України, а саме батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини; батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток; батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя; батьки зобов`язані поважати дитину.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до абз. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно пункту 9 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України № 1376 від 06.11.2015, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

У той же час, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено даних, які б беззаперечно вказували на те, що ОСОБА_1 ухилялася від виконання батьківських обов`язків щодо виховання дочки (не займається її вихованням, не піклується за останньою щодо її духовного, морального та фізичного розвитку), як і не вказано від яких саме передбачених законом обов`язків, щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання дитини, ухиляється ОСОБА_1 і в чому це проявилось.

Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст. 256 КУпАП, не дає можливості визначитись, які саме дії (чи бездіяльність) вчинено ОСОБА_1 і в чому саме полягає їх протиправність. Крім протоколу, у матеріалах про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 184 КУпАП, відсутні інші документи, які відповідно до ст. 251 КУпАП, можуть містити будь-які фактичні дані щодо невиконання обов`язків щодо виховання дітей та вважатися доказами у справі.

Зокрема, не долучено підтверджень періодів невідвідування школи, причин, які до цього призвели та наслідків. Також не долучено пояснень керівництва школи, педагогічних працівників, психологів, не надано оцінку поважності причин пропуску навчання тощо.

Отже, до протоколу про вчинення адміністративних правопорушень не додано достатніх доказів, які б об`єктивно підтверджували вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП.

З рішень Європейського суду з прав людини ("Малофеєв проти Росії" та "Карелін проти Росії") вбачається, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Таким чином, суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У практиці Європейського Суду з прав людини існує тенденція поступової універсалізації понять "обвинувачення за адміністративним проступком" та "обвинувачення, які мають ознаки злочину", залежно від ступеня їх суспільної небезпеки (рішення у справі «Лутц проти Німеччини", "Отцюрк проти Німеччини», "Девеєр проти Бельгії», "Адольф проти Австрії" та інші), отже, адміністративне обвинувачення має бути доведено державою, в особі уповноважених на те посадових осіб.

Відповідно до ч. 3ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Дослідивши надані матеріали справи, враховуючи не зазначення в протоколі істотних ознак складу правопорушення, що унеможливлює їх підтвердження наданими доказами та є порушенням права особи на захист, оскільки звинувачення є неконкретним, приходжу до висновку про те, що матеріалами справи не доведено наявність в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, у зв`язку з відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 184, 221, 247, 283-287, 294 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочате відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Головуючий суддя Р.О. Кушнірчук