Справа № 755/168/25
Провадження №: 3/755/2492/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" квітня 2025 р.місто Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Вовк О.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Головного управління ДПС в місті Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , працюючої головним бухгалтером ТОВ «Селтік ТБО» (), зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за частиною першою статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП), -

В С Т А Н О В И В:

07 січня 2025 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 які протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями було визначено для розгляду судді Вовк О.І.

Постановою Дніпровського районного суду міста Києва від 10 січня 2025 року справу про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП, повернуто Головному управлінню ДПС в місті Києві для належного оформлення та усунення недоліків.

01 квітня 2025 року до Дніпровського районного суду міста Києва із супровідним листом від 01 квітня 2025 року надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .

На підставі протоколу передані справи раніше визначеному складу суду від 01 квітня 2025 року справа про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого частиною першою статі 163-1 КУпАП, передано судді Вовк О.І.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 4999/АПр/26-15-07-01-06-03 від 4 листопада 2024 року, посадовою особою ГДІ відділу перевірок у сфері машинобудування управління податкового аудиту у сфері матеріального виробництва Головного управління ДПС у місті Києві Сидорчуком С.О., за результатами проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Селтік ТБО» (), за адресою; м. Київ, вул. Смілянська, 6, каб. 721, встановлено, що посадова особа - головний бухгалтер ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, а саме: порушення порядку ведення податкового обліку (пункти 44.1, 44.2 ст.44, підпункт 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового Кодексу України).

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

На виконання постанови Дніпровського районного суду міста Києва від 10 січня 2025 року в.о. заступника начальника Ю.Баштового направлено на адресу суду лист про те, що за результатами перевірки ТОВ «СЕЛТІК ТБО» складено акт від 04 листопада 2024 року

та детальний опис порушення наведено в підпункті 2 пункту 3.1.1.1 Розділу ІІІ акта перевірки від 04 листопада 2024 року № 118299/Ж5/26-15-07-01-06-20/40263782.

Пунктом 2 частини першої статті 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

На підставі частиною другою статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі статті 245 КУпАП одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Як вбачається зі статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Положеннями статті 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно частини другої статті 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладення такого обов`язку на суд не передбачено.

Згідно положень статті 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення - передбаченої нормами права сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він включає в себе: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

За приписами до статті 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Частиною першою статті 163-1 КУпАП передбачено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини в сфері оподаткування, що передбачено Загальними положеннями щодо обліку платників податків встановлено гловою 6 розділу 2 Податкового кодексу України.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого статтею 163-1 КУпАП, є:

а) відсутність податкового обліку;

б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відтак для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за чатиною першою статті 163-1 КУпАП необхідно встановити наявність у діях ОСОБА_1 ознак конкретного адміністративного правопорушення.

Однак, у протоколі про адміністративне правопорушення № 4999/АПр/26-15-07-01-06-03 від 04 листопада 2024 року не виконані вимоги наказу МФУ 02 липня 2016 № 566 «Про затвердження Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення», а саме даний протокол оформлений з порушенням вимог статті 256 КУпАП, зокрема з його змісту є незрозумілим що саме було порушено ОСОБА_1 (не зазначена суть правопорушення).

Відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 8 вересня 2020 року по справі №П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків.

Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Таким чином, аналіз чинного законодавства та зібраних і досліджених по справі доказів приводить до висновку, що суд немає можливості приймати рішення по акту перевірки № 118299/Ж5/26-15-07-01-06-20/40263782 від 04 листопада 2024 року та встановити в діях ОСОБА_1 склад правопорушення, що ставиться їй у провину.

До того ж, в порушення вимог КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення долучений акт перевірки належно не завірений.

Крім того, у матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували, що ОСОБА_1 дійсно є посадовою особою директора ТОВ «Селтік ТБО», як і відсутній будь-який документ, який засвідчує особу ОСОБА_1 . Також у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено даних про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме: дати народження особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, її сімейного стану та наявність неповнолітніх дітей, фактичне місце проживання.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме статей 9, 33, 245, 252 КпАП України, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 Кодексу України про адміністративних правопорушень.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» (заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися виключно від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично самим судом.

Діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У рішенні ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04), суд встановив, серед іншого, порушення частини третьої статті 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі фабула була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Відповідний правовий висновок викладено у пункті 39 постанови Верховного Суду від 08.07.2020 по справі №463/1352/16-а (реєстраційний номер судового рішення у ЄДРСР 90264746).

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Згідно з статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутня подія або склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи сукупність наведених обставин, а також, що протокол про адміністративне правопорушення та долучені матеріали не містять беззаперечних доказів, які поза розумним сумнівом підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 1 статті 247 КУпАП.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись статтями 1, 7, 9, 245, 247, 251-252, 280, 283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за частиною першою статті 163-1 КУпАП закрити за відсутністю в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності, події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Дніпровського районного суду

міста Києва О.І. Вовк