Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 670/256/25
Провадження № 3/670/120/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року селище Віньківці

Суддя Віньковецького районного суду Хмельницької області Мамаєв В.А., розглянувши матеріали, які надійшли із сектору поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 3 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої вчителем початкових класів Майдано-Олександрівського ліцею, за ст. 173 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 01.04.2025 року серії ВАД № 416627, 19.03.2025 року близько 13 год. 25 хв. громадянка ОСОБА_2 , перебуваючи на посаді вчителя початкових класів Майдано-Олександрівського ліцею, під час уроку «Фізична культура», який вона проводила у 4 класі вказаного ліцею, перебуваючи у приміщенні спортивного залу Майдано-Олександрівського ліцею, що розташований по вул. І. Рембача, 30, в с. Майдан-Олександрівський, вдарила рукою по обличчі учня 4 класу ОСОБА_3 , 2015 року народження, після того як останній виразився нецензурною лайкою в її сторону, при цьому тілесних ушкоджень не заподіяла, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнала. Повідомила, що 19.03.2025 року вона проводила зведений урок фізкультури у 4 та 5 класах Майдано-Олександрівського ліцею. Для участі у волейболі вона розділила дітей на дві команди: команду 5 класу у складі 5 учнів та команду 4 класу у складі 3 учнів, серед яких був і ОСОБА_3 , та її як вчителя. Під час гри ОСОБА_3 був емоційний та нервував, кричав до учнів та вживав нецензурні слова. Після того, як вона не зарахувала один мяч своїй же команді, ОСОБА_3 почав відбирати м`яч у ОСОБА_4 , а коли вона хотіла їх заспокоїти, то ОСОБА_3 почав вживати по відношенню до неї нецензурну лайку. Вона затулила ОСОБА_3 рота рукою, щоб він не вживав нецензурну лайку і в цей час у нього з носа пішла кров. По обличчі рукою вона ОСОБА_3 не била. Після цього вона надала ОСОБА_3 медичну допомогу та повідомила про те, що трапилось, керівництво та батьків ОСОБА_3 .

Захисник Соловей О.В. у судовому засіданні зазначив, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого правопорушення, оскільки відсутній мотив явної неповаги до суспільства. В діях ОСОБА_1 можливо є порушення трудових норм, за що керівництво ліцею оголосило їй догану. Навпаки, в діях ОСОБА_3 містяться ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого с. 173 КУпАП, але враховуючи, що він не досяг віку з якого настає адміністративна відповідальність, то протокол про адміністративне правопорушення складено на його батька за ст. 184 КУпАП, що підтверджується матеріалами справи. Просить закрити провадження за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого с. 173 КУпАП.

Потерпілий ОСОБА_3 у судовому засіданні показав, що під час гри у волейбол він був дуже знервований, оскільки ОСОБА_5 постійно просила у них м`яч, щоб подавати. Потім, коли ОСОБА_1 на його думку не правильно зарахувала м`яч іншій команді, то він не стримався і вжив нецензурні слова по відношенню до вчительки ОСОБА_1 . Після цього остання вдарила його один раз долонею по обличчі, попавши по щоці і носі, від чого у нього з носа пішла кров. Після цього його вмили і він пішов додому.

Законний представник малолітнього потерпілого ОСОБА_6 вважає, що ОСОБА_1 необхідно притягнути до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Свідок ОСОБА_7 пояснила, що 19.03.2025 року вона проводила зведений урок фізкультури у 5 класі у спортзалі, урок був зведений з 4 класом, де педагогом була ОСОБА_1 . Дітей поділили на дві команди і вони грали у волейбол. Під час гри учень 4 класу ОСОБА_3 був дуже збуджений, навіть агресивний. Під час гри він вживав нецензурну лайку по відношенню до дітей, на що йому робили зауваження. Потім він вжив нецензурну лайку до вчителя ОСОБА_1 і вона закрила йому рота рукою, щоб той не вживав нецензурні слова. В цей час у ОСОБА_3 пішла кров з носа і йому надали медичну допомогу.

За положеннями ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП фактичні дані, що стосуються справи, зокрема наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні, інші обставини, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими документами.

Згідно зі ст. 280 КУпАП під час розгляду справи про адміністративне правопорушення підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст. 173 КУпАП відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення поліцейським вчителю ОСОБА_1 інкримінується нанесення удару рукою у приміщенні школи учню ОСОБА_3 .

В силу ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також рішення Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєв проти Росії» від 30.05.2023 року, згідно якого у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Так, адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

До такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 19.02.2020 року у справі № 04/8036/16-а.

Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі № 288/1158/16-к вказано, що безпосереднім об`єктом хуліганства є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як правопорушення проти громадського порядку та моральності від правопорушень проти особи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Але матеріали справи не містять доказів, які б вказували, що дії ОСОБА_1 вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства та порушують громадський порядок, а отже дії ОСОБА_1 не містять об`єктивної сторони складу, адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

При цьому в процесі доказування вини, доцільно керуватись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282.

Відтак, доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення також не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, адже не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», не доказує співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Діяння повинно містити усі ознаки складу адміністративного правопорушення, за відсутності хоча б однієї ознаки вважається відсутнім склад адміністративного правопорушення у цілому.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, за відсутності об`єктивної сторони в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а отже справа підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 173, 247, 251, 283-285 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити за відсутності у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення, шляхом подання апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду через Віньковецький районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.А. Мамаєв