Справа № 577/837/25
Провадження № 3/577/309/25

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" квітня 2025 р.

Суддя Конотопського міськрайонного суду Сумської області Рідзевська І.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Конотопського РВП ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, працюючого журналістом «Інша думка», РНОКПП: НОМЕР_1 ,-

за ст. 173 КУпАП,

права у відповідності до ст. 268 КУпАП роз`яснені, -

ВСТАНОВИЛА:

17.02.2025 року до Конотопського міськрайонного суду Сумської області надійшов протокол серії ВАД №602017 від 27.01.2025 про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Як вбачається з протоколу, 27.01.2025 року о 14:30 год. ОСОБА_1 по вул. Інтернатній в м. Конотоп, в приміщенні Конотопського ліцею «Лідер» Сумської обласної ради в громадському місці висловлювався на адресу директора ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим вчинив дрібне хуліганство, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав. Зазначив, що протокол складений на підставі відео з телеграм-каналу «Інша думка», з якого не зрозуміло коли знімалося то відео і де саме. Так, дійсно він колись приходив до навчального закладу Конотопський ліцей «Лідер» стосовно законності призначення ОСОБА_2 на посаду директора цього закладу, в результаті чого у них з ОСОБА_2 виник конфлікт. Щодо складання протоколу, додав, що протокол складався в приміщенні Конотопського РВП, а він відмовився давати будь-які пояснення.

ОСОБА_2 в судовому засіданні зазначив, що дійсно ОСОБА_1 приходив до навчального закладу Конотопський ліцей «Лідер», коли саме він не пам`ятає. ОСОБА_1 зайшов до кабінету бухгалтера де в його присутності висловлювався нецензурною лайкою. Ні він, ні бухгалтер, працівників поліції по даному факту не викликали. Учбовий процес не припинявся. Стосовно даного конфлікту він зателефонував працівнику поліції, а той в свою чергу запропонував приїхати до Конотопського РВП та дати пояснення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, дослідивши наявні у справі докази, саме: протокол про адміністративне правопорушення, серії ВАД №602017 від 27.01.2025 року, рапорт від 27.01.2025 року, в якому зазначено, що в ході моніторингу Інтернет мережі в телеграм каналі «Інша думка», було виявлено допис опублікований 27.01.2025 року, на якому ОСОБА_3 , перебуваючи в громадському місці, а саме в приміщенні комунального закладу Сумської обласної ради «Конотопський обласний академічний ліцей «Лідер» нецензурно висловлювався, чим порушує громадський порядок і спокій громадян, письмові пояснення ОСОБА_4 від 29.01.2025 року, письмові пояснення ОСОБА_2 від 29.01.2025 року, письмові пояснення ОСОБА_1 від 27.01.2025 року, відеозапис, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, вважаю не доведеною винуватість ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Так, відповідно до вимог ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При цьому, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, яка притягається до відповідальності і лише в межах зазначеного у протоколі про адміністративне правопорушення обвинувачення, на підставі зібраних посадовою особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, доказів.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до положень ч.1 ст.251 КУпАП у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Згідно ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Так, ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним, явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Обов`язковою ознакою для кваліфікації дій особи, як «дрібне хуліганство» необхідна наявність такого обов`язкового елементу об`єктивної сторони складу ст. 173 КУпАП як «громадське місце».

Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. Зокрема, громадським місцем є ліфт, таксофон, приміщення та територія закладів охорони здоров`я, навчальних закладів, дитячих майданчиків, спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, закладів фізичної культури і спорту, під`їзди житлових будинків, підземні переходи, транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів, приміщення закладів ресторанного господарства, об`єктів культурного призначення, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ, стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів, приміщення підприємств, установ та організацій усіх форм власності, готелів та аналогічних засобів розміщення громадян, гуртожитків, аеропортів та на вокзалів.

Крім того, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Наявність саме хуліганського (безпричинного) мотиву є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Не являються хуліганством дії які, хоча і містять ознаки правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, але були вчинені на ґрунті неприязних відносин. Інакше кажучи, сам лише факт висловлювання особою нецензурною лайкою без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. А таких наслідків матеріали провадження не містять.

Як встановлено в судовому засіданні конфліктна ситуація між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла на території комунального закладу Сумської обласної ради «Конотопський обласний академічний ліцей «Лідер»».

Крім того, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів на те, що дії ОСОБА_1 порушили громадський порядок і спокій громадян, що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Якщо ж ОСОБА_1 своїми можливими протиправними діями порушив громадський порядок і спокій громадян, то у протоколі про адміністративне правопорушення працівнику поліції слід було б зазначити свідків таких дій. Разом з тим, відомості про свідків у протоколі відсутні.

Згідно матеріалів справи, зокрема письмових пояснень самого потерпілого ОСОБА_2 , відібрані у потерпілого 29.01.2025 року, вбачається, що конфлікт між ним та ОСОБА_1 відбувався в кабінеті бухгалтера.

У даному випадку відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Сам лише факт наявності конфліктної ситуації та нецензурна лайка між особами, які знаходяться в неприязних стосунках без наслідків - порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Всі перераховані вище обставини у своїй сукупності, дають суду підстави прийти до висновку про недоведеність того, що ОСОБА_1 у зазначені в протоколі час та місці своїми діями порушив громадський порядок, а встановлена невідповідність даних протоколу про адміністративне правопорушення об`єктивним обставинам справи вказують на відсутність доказів на підтвердження його винуватості у вчиненому адміністративному правопорушенні.

Протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Щодо доданого до адміністративного протоколу відеозапису, судом досліджено даний запис, з якого вбачається наявність конфлікту між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , водночас з даного запису не можна встановити коли і де саме відбувався даний конфлікт і чи відбувався цей конфлікт в приміщенні навчального закладу.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі презумпції невинуватості, передбаченого статтею 62 Конституції України, згідно з якою всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Зазначене узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

За вищезазначених обставин, відповідно до вимог чинного законодавства України усі сумніви щодо доведеності вини особи мають тлумачитись на її користь.

Ст. 8 Конституції України декларує, що в Україні визнається і діє принцип Верховенства права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 06 листопада 2008 року у справі "Ісмаїлов проти Росії", в пункті 31 зазначив, що принцип верховенства права - одне з підвалин демократичного суспільства - закріплений в усіх статтях Конвенції, чи було досягнуто справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу "законності" і воно не було свавільним. Згідно з пунктом 34 вказаного рішення, суд повинен проаналізувати, чи дотримали органи влади розумний баланс між заходами, вжитими для забезпечення загальних інтересів суспільства, та потребою захищатися від обвинувачення.

В статті 7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За даних обставин, приходжу до висновку, що провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підлягає закриттю відповідно до п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 33, 173, 247, 251, 268, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 по ст.173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: І. О. Рідзевська