Справа № 675/705/25
Провадження № 3/675/270/2025
П О С Т А Н О В А

29 квітня 2025 року м. Ізяслав

Суддя Ізяславського районного суду Хмельницької області Пашкевич Р. В., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої в АДРЕСА_1 та проживаючої в АДРЕСА_2 , паспорт № НОМЕР_1 , виданий 06.08.2021 року, орган, що видав 6853, учениця 32 групи Плужненського ПАЛ,

за ст. 173-4 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

29.04.2025 року до Ізяславського районного суду Хмельницької області з Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області надійшли адміністративні матеріали про притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173-4 ч. 1 КУпАП.

Підставою для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №415210 від 24.04.2025, складений ПОГ СВР ВП Шепетівського РУП ГУ НП в Хмельницькій області Гончаруком М. Р.

З протоколу вбачається, що протягом 2025 року та 24.04.2025 року о 14 год. 30 хв. здобувач освіти, неповнолітня ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Плужненському ПАЛ за адресою: АДРЕСА_2 , вчиняє булінг відносно класного керівника ОСОБА_2 , яка є учасником освітнього процесу, а саме: систематично відмовляється відвідувати навчальні заняття, порушує внутрішній розпорядок дня, не виконує завдання, внаслідок чого вчинила психологічний булінг відносно класного керівника, чим завдала шкоди її психічному здоров`ю.

Вказані дії працівником поліції кваліфіковано за ч. 1 ст. 173-4 КУпАП.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її у точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 278 КУпАП, суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує чи правильно складено протокол та інші матеріали про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з диспозицією ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, булінг (цькування) це діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі, із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Диспозиція є бланкетною, тобто містить визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього відповідальності, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших нормативно-правових актів.

Положення ч. 1 ст. 52 Закону України «Про освіту» визначають, що учасниками освітнього процесу є: здобувачі освіти; педагогічні, науково-педагогічні та наукові працівники; батьки здобувачів освіти; фізичні особи, які провадять освітню діяльність; інші особи, передбачені спеціальними законами та залучені до освітнього процесу у порядку, що встановлюється закладом освіти.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)» від 18.12.2018 №2657-VIII визначено поняття та перелік типових ознак булінгу (цькування), до яких належать: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення сукупності юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене протиправне діяння, як конкретне адміністративне правопорушення.

Об`єктом зазначеного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського (публічного) порядку під час здійснення освітнього процесу (громадський порядок та громадська безпека в освітньому середовищі).

Додатковими об`єктами цього правопорушення є: психічне здоров`я, фізичне здоров`я, психологічна, фізична, економічна, сексуальна недоторканість малолітньої чи неповнолітньої особи; інших учасників освітнього процесу (якщо відносно них булінг вчиняється малолітньою чи неповнолітньою особою).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, виражається у формі психологічного, фізичного, економічного, сексуального насильства, серед іншого, із застосуванням засобів електронних комунікацій; наслідки у вигляді шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілого (яка могла бути чи була заподіяна); причинний зв`язок між діянням та наслідками.

Суб`єкт адміністративного правопорушення може бути, як загальний, так і спеціальний (булінг стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи може бути вчинено будь-якою особою (загальний суб`єкт), а стосовно «інших учасників освітнього процесу» лише малолітньою або неповнолітньою особою (спеціальний суб`єкт)). Суб`єктивна сторона правопорушення визначається у формі прямого умислу. Кривдник усвідомлює протиправний характер свого діяння, передбачає його шкідливі наслідки та бажає настання цих наслідків.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та неспростовним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а є лише формою фіксації правопорушення, на підставі якого встановлюються обставини, що мають значення для справи (частина перша статті 251 КУпАП).

Аналіз зазначених норм закону дає підстави для висновку, що протокол, який складено уповноваженою особою, повинен містити відомості про обставини, що характеризують суть адміністративного правопорушення відповідності до диспозиції інкримінованої статті із визначенням: суб`єкта, суб`єктивної сторони, об`єкта, об`єктивної сторони, оскільки протокол за своєю суттю та призначенням, крім доказового значення, представляє собою обвинувачення особи у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення (проступку), в межах якого суд здійснює розгляд справи.

При цьому суд не може вийти за межі такого обвинувачення або уточнити в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунути певні розбіжності або неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, бо в такому випадку суд перебиратиме на себе функції сторони обвинувачення, чим порушить принцип рівності сторін і вимоги змагальності процесу. За таких обставин особа буде позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом. Навпаки, вона буде змушена захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується.

Такі самі висновки надані Європейським судом з прав людини у справі «Карелін проти росії» («Karelin v. Russia», заява №926/08, рішення від 20.09.2016 р.).

Дослідивши всі обставини справи, суд встановив, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 415210 від 24.04.2025 року, складеного відносно ОСОБА_1 , суть правопорушення викладена в загальних рисах без конкретизації об`єктивних ознак складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП.

Так, в даному протоколі вказано, що ОСОБА_1 протягом 2025 року та 24.04.2025 року вчиняла булінг відносно класного керівника ОСОБА_2 , при цьому не зазначено та документально не підтверджено конкретну тривалість або повторюваність дій ОСОБА_1 (у який конкретно період у часі, чи яку кількість разів із зазначенням відповідних дат і часу), що полягають у психологічному насильстві стосовно ОСОБА_2 , яка б свідчила про їх систематичність.

Також, з наявного в матеріалах справи повідомлення Плужненського ПАЛ №34 від 23.04.2025 року вбачається, зокрема, що ОСОБА_1 не дотримується розпорядку проживання в гуртожитку, не повертається на ніч до місця проживання.

При цьому, посилання на норми, які регулюють розпорядок проживання в гуртожитку, що порушила ОСОБА_1 в наданому протоколі, а також в матеріалах справи відсутні. Не конкретизовано також період у часі, чи яку кількість разів із зазначенням відповідних дат і часу ОСОБА_1 не поверталася на ніч до місця проживання.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» від 17.10.2014 року №11, норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

Враховуючи викладене, суддя позбавлений можливості всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, в зв`язку з чим вважає за необхідне повернути матеріали справи про адміністративне правопорушення для належного оформлення.

При цьому звертаю увагу посадових осіб, відповідальних за належне дооформлення протоколу про адміністративне правопорушення, що при дооформленні адміністративного матеріалу необхідно врахувати, положення пункту 7 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 №1376, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.12.2015 року за №1496/27941, згідно з яким, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Адміністративний протокол є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення. Для дотримання процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності згідно з вимогами діючого законодавства, та забезпечення належного права на захист, усунення недоліків в протоколі повинно бути проведено виключно шляхом складання нового протоколу про адміністративне правопорушення, з додержанням ст. 256 КУпАП, в тому числі з ознайомленням особи, що вчинила правопорушення, зі змістом протоколу.

При доопрацюванні адміністративного матеріалу необхідно усунути вищенаведені недоліки з дотриманням при цьому вимог ст. 38 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 245, 256, 278 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в :

Адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-4 КУпАП повернути до Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Р. В. Пашкевич