Справа № 147/655/25
Провадження № 3/147/368/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2025 року с-ще Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Натальчук О.А., розглянувши матеріали, що надійшли з Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, учня 11 класу Тростянецького ліцею, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

У протоколі про адміністративне правопорушення від 14.04.2025 серії ВАД №673918 зазначено, що 13.03.2025 приблизно о 17.30 год. в с-щі Тростянець по вул.Шкільна, 10, ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в адресу Ратушної Крістіни, чим порушив честь і гідність громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

Перед початком судового розгляду справи, ОСОБА_1 , за участю його законного представника ОСОБА_2 , особу якої встановлено за допомогою застосунку «Дія», було роз`яснено права у відповідності до ст. 268 КУпАП.

ОСОБА_1 надав суду пояснення, в яких зазначив, що вину у вчиненні даного правопорушення не визнає, оскільки нецензурною лайкою ОСОБА_3 не ображав. Вказав, що вони є однокласниками. Того дня він з товаришами перебували у роздягальні школи. Коли зайшла ОСОБА_4 , вона сказала, що від нього неприємно пахне, він у свою чергу сказав, що цей запах від неї та у них почалась словесна перепалка. Крістіна почала лаятись нецензурними словами в його адресу, облила водою і кинула взуттям. Вказав, що конфлікти почалися між ними після того, як він відмовився танцювати з нею на випускному, зараз вони не спілкуються.

Мати ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у судовому засіданні вказала, що 13.03.2025 її син прийшов зі школи та сказав, що мав конфлікт із ОСОБА_4 , хоча до цього вони товаришували. Ні їй, ні в поліції він не казав, що вживав нецензурні слова, лише вказував на словесну перепалку. Своїй дитині вірить, так як він розповідає її про своє життя. Вважає, що таким конфліктам не місце у житті школярів, про що провела виховну бесіду із сином, однак вважає, що жодних шкідливих наслідків чи умислу на них словесний спір між дітьми не мав, а тому і відсутній склад правопорушення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оглянувши та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з статтею 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Аналіз вказаної норми дає підстави стверджувати, що склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №673918 від 14.04.2025, ОСОБА_1 інкриміновано вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, згідно з якою передбачено відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення передбаченого статтею 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце та наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 заперечує факт викладений у протоколі про адміністративне правопорушення та зазначає, про те, що він не мав намір проявити неповагу до існуючих правил та норм поведінки у суспільстві, які були б спрямовані на порушення громадського порядку, відтак умислу на порушення громадського порядку і спокою громадян, у нього не було.

Більше того, пояснив, що між ним та ОСОБА_5 відбувся конфлікт, вона його принизила при знайомих та ображала, на що він відповідав.

Суд зазначає, що дрібне хуліганство важливо відрізняти від конфліктних ситуацій, оскільки конфлікт це особливий вид взаємодії, в основі якого лежать протилежні і несумісні цілі, інтереси, типи поведінки людей та соціальних груп, які супроводжуються негативними психологічними проявами; зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що призводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями.

Відтак особа, що чинить дрібне хуліганство, діє умисно, з наміром порушити громадський порядок і спокій громадян, тоді як ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію, несумісну з інтересами іншої сторони, зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій це конфлікт.

Крім того, наявність події правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Зокрема, з письмових пояснень свідків від 10.04.2025 та 11.04.2025 встановлено, що між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 виникла певна конфліктна ситуація, де вони ображали одне одного.

Проте об`єктивних доказів того, що 13.03.2025 близько 17:30 год в АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 з метою хуліганських мотивів виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_7 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, дії якого складають об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду не надано.

Більш того, протокол про адміністративне правопорушення складено 14.04.2025 року, тобто через місяць після вищеописаних подій та в графі "Потерпілі" не мстить даних про осіб, яким було завдано шкоду.

Суд зазначає, що такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.

Крім того, в матеріалах справи відсутні дані про те, що дії ОСОБА_1 в ході конфлікту, були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, зокрема однокласниці ОСОБА_4 , безпричинно. Також не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути достатнім доказом в розумінні статті 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини, викладені в ньому, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду.

Таким чином, з аналізу наданих суду доказів слідує, що 13.03.2025, приблизно о 17.30 год., між ОСОБА_8 та ОСОБА_5 стався конфлікт на ґрунті особистих неприязних відносин, що призвів до словесної перепалки, які носили обопільний характер.

У зв`язку з цим, суд дійшов висновку про відсутність у ОСОБА_1 мотиву направленого на задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей, а отже і відсутність умислу на вчинення хуліганських дій відносно ОСОБА_9 , тобто порушення громадського порядку, демонстративного зневаження суспільних норм.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У зв`язку з наведеним, сукупність вказаних обставин вказує на відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, так як обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення в частині встановлення вини останнього не підтверджені в повній мірі належними і допустимими доказами, що виключає його адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд дійшов висновку, що провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, слід закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу інкримінованого адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 173, 245, 247, 251, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Вінницького апеляційного суду.

Суддя О.А. Натальчук