Справа № 711/2923/25
Номер провадження 3/711/889/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2054 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Комплєктова Т.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (протокол серії ВАД № 071284), про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та мешканця АДРЕСА_1 , пенсіонера, ІПН НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 31.03.2025 серії ВАД № 071284, ОСОБА_1 31.03.2025 о 09 год. 10 хв. в м. Черкаси, по проспекту Хіміків, 76 здійснив дрібне хуліганство, а саме пошкодив металопластикову конструкцію вхідних дверей ВП «Черкаська ТЕЦ», чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Проте, попередньо подав письмове клопотання про закриття провадження у справі, в обґрунтування якого вказав, що 31.03.2025 відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №071284 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Однак він не погоджується із викладеними у даному протоколі обставинами, оскільки вважає, що жодних порушень не вчиняв. Так, 31.03.2025 вранці він приїхав до відділення Черкаської ТЕЦ за адресою вул. Хіміків, 76 в м. Черкаси, щоб показати, а в разі необхідності зняти копію Акту №39975 про проходження перевірки вимірювальної техніки, а саме лічильника гарячої води, оскільки попередньо йому пояснили, що такі дані необхідно подавати протягом 5 днів з моменту отримання відповідного акту. Перевірку лічильника він пройшов 25.05.2025, а тому за першої можливості він одразу поїхав до ВП «Черкаська ТЕЦ», тобто 31.03.2025. В той день він підійшов до пластикових дверей (зверху двері мають прозоре скло), які були зачинені, але за якими стояли співробітники Черкаської ТЕЦ, і намагався покликати когось, щоб до нього підійшли. Оскільки він є особою з інвалідністю по слуху (тільки 30% слуху на одному вусі), він намагався покликати когось із співробітників ТЕЦ на допомогу та пояснити їм, що він є особою з інвалідністю і потребує допомоги. Однак, співробітники ТЕЦ (дві жінки), що знаходились за дверима у приміщенні та спілкувалися між собою, проігнорували його, не вийшли до нього та двері не відчиняли. Однак через двері почали обурюватися в його бік, жестикулюючи рукою біля своєї скроні та вказувати рукою, що йому необхідно йти геть. ОСОБА_1 вказує, що своїми діями, співробітники ТЕЦ принижували його гідність та честь, замість того, щоб вийти до нього та допомогти у вирішенні його труднощів. Їх дії обурили його, тоді він просто легенько пнув двері ногою, які вже на той час були в тріщинах і пішов в бік транспортної зупинки. Приблизно через 15 хвилин, на зупинці до нього підійшли працівники правоохоронних органів і склали на нього протокол про адміністративне правопорушення за те, що він начебто пошкодив двері Черкаської ТЕЦ. Проте, звертає увагу суду на те, що йому не роз`яснили причину складання протоколу, хто звернувся з викликом до правоохоронних органів і чим саме він порушив вимоги ст. 173 КУпАП. Йому лише показали відео, на якому видно, що людина стоїть біля дверей, лише раз пнула двері та пішла. Отже, вважає, що вказаний протокол не містить доказів вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки відсутні докази взаємозв`язку вчинених ним дій із пошкодженням металопластикової конструкції двері. Також вважає, що в його діях відсутній об`єктивний та суб`єктивний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки в його діях не вбачається умислу на порушення громадського порядку, як це визначено ст. 173 КУпАП. Не доведено, що його дії обумовлені саме хуліганськими мотивами та прагненням порушити громадський порядок, самоствердитись шляхом ігнорування гідності інших осіб, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - дрібного хуліганства, а отже і відсутня суб`єктивна сторона, адже його дії не мали хуліганського мотиву. В матеріалах справи відсутні докази, які б передбачали такий рівень доказування, що не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим неможливо встановити в його діях наявність складу адміністративного правопорушення. Тому просив закрити провадження по справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши письмові матеріали справи, суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст. 245 КУпАП).

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, законодавець передбачає, що інші дії порушили, а не могли порушити громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року зазначено, що при розгляді справ адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Положеннями ст. 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Суд враховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Отже, хуліганські спонукання - головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.

В матеріалах справи наявний рапорт поліцейського про те, що 31.03.2025 року виконуючи службові обов`язки в складі екіпажу «Агат 107», було отримано повідомлення на службовий планшет про хуліганство за адресою: м. Черкаси, просп. Хіміків, 76. Прибувши на виклик за вказаною адресою, було виявлено заявника та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який прийшов до абонентського відділу ТЕЦ і йому повідомили, що сьогодні не приймальний день, після чого останній почав стукати по вікнах і дверях, в подальшому здійснив удар ногою в пластикову конструкцію дверей, чим їх пошкодив. Було відібрано заяву та пояснення, опитано ОСОБА_1 , який заперечив свої дії. Наявні відео з камер зовнішнього відеоспостереження, на яких зафіксовано момент пошкодження дверей ОСОБА_2 , в результаті чого відносно останнього було складено протокол за ст. 173 КУпАП.

Дані про те, що дії ОСОБА_1 у даній ситуації були направлені на порушення громадського порядку та спокою громадян у матеріалах справи відсутні. Крім того, в матеріалах справи відсутні та судом не встановлено будь-яких даних про те, що дії ОСОБА_1 були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян безпричинно.

В даній ситуації поведінка ОСОБА_1 обумовлена намаганням привернути до себе увагу співробітників ВП «Черкаська ТЕЦ» з метою отримання допомоги, проте останні не відчинили двері та не надали йому роз`яснень.

Отже, в діях ОСОБА_1 не вбачається умислу на порушення громадського порядку, як це визначено ст.173 КУпАП. Крім того, не доведено, що його дії обумовлені саме хуліганськими мотивами та прагненням порушити громадський порядок, самоствердитись шляхом ігнорування гідності інших осіб, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173КУпАП - дрібного хуліганства.

Окремо слід звернути увагу на те, що на відео з камери зовнішнього спостереження зафіксовано те, що чоловік підійшов до дверей приміщення ВП «Черкаська ТЕЦ», постукав у двері та вікно, однак до нього ніхто не вийшов. Потім чоловік вдарив ногою в двері. Однак, з даного відео не можливо встановити силу з якою було здійснено удар ногою по металопластиковій конструкції дверей та наслідки, які спричинили цей удар. Тобто, на даному відео не зафіксовано стан дверей до нанесення по них удару, а також їх стан після його нанесення, а відтак не можливо встановити прямий взаємозв`язок вчинених ОСОБА_1 дій із пошкодженням дверей ВП «Черкаська ТЕЦ».

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого додержання законності

Інших доказів, які б надавали можливість відтворити дійсні обставини правопорушення, суду не надано.

Відповідно до положень статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В такій ситуації протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом по даній справі в розумінні ст. 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду.

Суддя наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч. 1,2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).

Діяння тільки тоді визнається адміністративним правопорушенням, коли воно містить всі ознаки його складу, відсутність хоча б однієї з них означає відсутність складу взагалі.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вище викладене, приходжу до висновку про відсутність належних доказів того, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, тому в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 173, 245, 247, 251, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Т. О. Комплєктова