Провадження № 23-з/801/17/25
Головуючий у суді 1-ї інстанції
Доповідач: Войтко Ю. Б.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2025 рокум. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі судді Войтка Ю. Б.,

розглянувши заяву захисника Семенчук Оксани Антонівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Вінницького апеляційного суду Голоти Людмили Олегівни по справі № 127/36989/24 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за частиною першою, другою статті 172-7 КУпАП,

за апеляційною скаргою захисника Семенчук Оксани Антонівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 28.02.2025, -

в с т а н о в и в :

Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 28.02.2025 визнано ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 172-7 КУпАП та накладено адміністративне стягнення, передбачене законом, у виді штрафу у сумі 3 400,00 грн, а також стягнуто з неї на користь держави 605 грн 60 коп судового збору.

Не погоджуючись із постаново суду, захисником Семенчук О. А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подала апеляційну скаргу, оскільки вважає постанову суду першої інстанції необґрунтованою та незаконною, просить оскаржувану постанову скасувати, а провадження у справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.03.2025 справу передано для розгляду судді Голота Л. О..

11.04.2025 до Вінницького апеляційного суду надійшла заява захисника Семенчук О. А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Голоти Л. О. у справі з підстав передбачених пункт 4 частини першої статті 75 КПК України, посилаючись на те, що наявні сумніви в її упередженості та безсторонності, а саме висловлення суддею жорсткої критики дій захисника. В обґрунтування заяви зазначено, що адвокатом Семенчук О. А. було заявлено клопотання про відкладення розгляду справи, проте у задоволенні даного клопотання було відмовлено з огляду на строки розгляду справи та направлення адвокатом заяви електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», тобто способом, який не передбачений чинним процесуальним законодавством. Тому, у судовому засіданні Прибиш Т.А. заявила клопотання про відкладення розгляду справи, яке головуючою було задоволено, а також наголошено про недопустимість зловживання процесуальними правами та самостійним обов`язком особи забезпечити явку свого захисника. Попереджено, що у разі неявки захисника в наступне засідання справа розглядатиметься у його відсутність, тому вважає, що суддею уже сформовано негативне ставлення до Прибиш Т.А. та її адвоката, і продемонстровано упереджену позицію щодо добросовісності їх поведінки.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.04.2025 заяву про відвід передано для розгляду судді Войтко Ю. Б..

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення та подану заяву про відвід, апеляційний суд вважає, що така заява задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Згідно з вимогами ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 8 КУпАП перебачено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Таким чином, з метою забезпечення виконання вищезазначених положень КУпАП, оскільки норми чинного КУпАП не регулюють порядок вирішення питання про відвід судді, який розглядає справу, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права та при вирішенні питання про відвід судді керуватися положеннями параграфа 6 глави 3 КПК України, який встановлює підстави та порядок відводу судді від участі у кримінальному провадженні.

Вичерпний перелік обставин, які виключають участь судді у кримінальному провадженні, встановлений ст. 75 КПК України. До таких обставин відносяться випадки, коли суддя є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; суддя брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо суддя особисто, його близькі родичі чи члени сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які можуть викликати сумнів у його неупередженості; у випадку встановлення порушення порядку визначення судді для розгляду справи.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений в порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України.

Адвокат Семенчук О. А. у своїй заяві заявляє відвід судді Голоті Л. О., у зв`язку з тим, що на його думку, суддею уже сформовано негативне ставлення до Прибиш Т.А. та її адвоката, і продемонстровано упереджену позицію щодо добросовісності їх поведінки, так як суддя Голота Л. О. відмовляючи у задоволенні клопотання адвоката про відкладення розгляду справи наголосила про недопустимість зловживання процесуальними правами та самостійним обов`язком особи забезпечити явку свого захисника, а також попередила, що у разі неявки захисника в наступне засідання справа розглядатиметься у його відсутність.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (і) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. При вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді ( п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі «Морель проти Франції»; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі «Пескадор Валеро проти Іспанії») або органу, що засідає у вигляді суду присяжних ( п. 40 рішення ЄСПЛ у справі «Лука проти Румунії»), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі «Пабла Кю проти Фінляндії»; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

У Кодексі України про адміністративні правопорушення відсутня норма, яка передбачає поняття «відвід судді» та порядок розгляду заяв про відвід (самовідвід), тому у даному випадку необхідно застосувати аналогію закону як засіб заповнення прогалини у законодавстві, який полягає у застосуванні врегульованих конкретною нормою правовідносин, норми закону, що регламентує подібні відносини у кримінальному процесуальному законодавстві.

У статті 75 КПК України закріплено перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні та, зокрема, в пункті 4 частини першої зазначено, що суддя, не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до частин 2, 5 статті 80 КПК України, відвід судді може бути заявлений особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Отже, особа, яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Упередження хибна думка, яка складається щодо кого-, чого-небудь попередньо, без ознайомлення, та пов`язане з нею відповідне ставлення. Упередження частіше за все є процесом неусвідомленої або стереотипної попередньої (часто негативної) оцінки та ставлення до кого-, чого-небудь або висловлювання думки без прямого досвіду чи без критичного мислення, також без достатніх на те підстав.

З матеріалів справи встановлено, що справа двічі призначалася судом до розгляду, проте за клопотанням захисника Семенчук О. А. відкладалася на іншу дату, а тому, на думку суду, попередження суду про неприпустимість зловживання процесуальними правами не є висловлюваннями без достатніх на те підстав, а умовою забезпечення належного руху розгляду справи та забезпечення прав інших учасників процесу.

Зміст та доводи заяви адвоката Семенчук О. А. про відвід судді Голоти Л. О. від участі у розгляді даної справи не свідчать про наявність підстав, передбачених статтею 75 КПК України для відводу (самовідводу) судді, не відповідають меті судочинства, оскільки в їх основу покладені припущення щодо упередженості та необ`єктивності судді з урахуванням результатів розгляду заявлених клопотань під час розгляду справи.

Для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Вінницький апеляційний суд підкреслює, що не можуть бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

При вирішенні заяви про відвід апеляційний суд враховує підстави, що суддею Голотою Л. О. при вирішенні заявленого захисником клопотання, наведені обґрунтовані та достатні підстави з яких виходив суд при його вирішенні.

Наведені у заяві доводи, за яких, на думку захисника, є сумнів у неупередженості судді Голоти Л. О. мають суб`єктивний характер та не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді.

У судовій практиці використовується презумпція особистої безсторонності суду, яка передбачає такий стан, допоки не надано доказів протилежного.

Апеляційний суд вважає, що, зважаючи на конкретні обставини справи, зазначені в заяві захисника Семенчук О. А. обставини не можуть бути підставою для відводу судді Голоти Л.О., оскільки захисник не довів існування обґрунтованих та об`єктивних обставин, які б давали підстави для висновку про можливість допущення суддею Голотою Л.О. упередженості при розгляді цієї справи, порушення прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та її захисника, тому підстави для задоволення заявленого захисником відводу відсутні.

Враховуючи те, що заява захисника Семенчук О. А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Вінницького апеляційного суду Голоти Л. О. є необґрунтованою, заявлений відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись статтею 294 КУпАП, статтями 75, 80 КПК України,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви захисника Семенчук Оксани Антонівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Вінницького апеляційного суду Голоти Людмили Олегівни по справі № 127/36989/24 - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Войтко Ю. Б.