Єдиний унікальний номер 205/4736/25
Номер провадження3/205/1730/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2025 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Дахно М.М., розглянувши матеріали, що надійшли з ВП № 3 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

03.09.2024 близько 09:35, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вчинив конфлікт, а саме: виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 та образливо чіплявся, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Судом неодноразово здійснювались виклики особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 шляхом направлення судових викликів на адресу реєстрації вказану в протоколі, але він до суду не з`явився, причин своєї неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи або про поважність причин неприбуття до суду не надав.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За вказаних обставин з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, враховуючи, що ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання без поважних причин, справу розглянуто за його відсутності.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні показала що вона мала відносини із ОСОБА_1 протягом приблизно чотирьох місяців до вказаної події. 03.09.2024 вранці вона перебувала у себе вдома за адресою: АДРЕСА_3 , та спала із дитиною. В цей час до неї додому прийшов ОСОБА_1 , якому вона відчинила двері. Останній увірвався до квартири, спочатку ходив по кімнаті та шукав якогось коханця, після чого забрав пральну машину та телефон, які він раніше придбав за власні кошти. За викликом приїхали працівники поліції та заспокоїли ОСОБА_1 .

За змістом ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дійшов такого висновку.

Згідно диспозиції статті 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок, і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Поряд з цим диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено наслідки за вчинення хуліганських дій - порушення громадського порядку і спокою громадян.

Суд зауважує, що сам лише факт висловлювання особою нецензурної лайки, у тому числі між особами, які знаходяться в неприязних стосунках, без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а даних про такі наслідки матеріали справи не містять.

У протоколі про адміністративне правопорушення міститься посилання на те, що ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чіплявся до неї, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, однак на підтвердження цього факту від жодних громадян, окрім потерпілої, не отримано пояснення.

Інших доказів на підтвердження суб`єктивної та об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суду не надано.

Згідно положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Дослідивши матеріали, долучені до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, суд дійшов висновку, що вони не містять жодного доказу вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 має бути закрита у в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.33, 38, 40-1, ст.173, 247, 251, 280 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.М.Дахно