Справа № 305/309/24
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.03.2025 м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Бисага Т.Ю., за участю секретаря судового засідання Форкоша Е.Р., прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури Лемака Р.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 09 квітня 2024 року,

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 09 квітня 2024 року, справу про адміністративне правопорушення №305/309/24, провадження №3/305/240/24 у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, об`єднано зі справою про адміністративне правопорушення №305/310/24, провадження №3/305/241/24, у відношенні ОСОБА_1 , за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, об`єднано зі справою про адміністративне правопорушення №305/312/24, провадження №3/305/242/24, у відношенні ОСОБА_1 та присвоєно їм єдиний номер: №305/309/24, провадження №3/305/240/24.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винуватою у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та на підставі ч. 2 ст. 36 КУпАП накладено на неї адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 200 (двісті) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 судовий збір в розмірі 605 грн. (шістсот п`ять гривень 60 копійок).

На зазначену постанову судді Дребота Н.М. подала апеляційну скаргу, в якій зазначила, що оскаржувана постанова є незаконною та необґрунтованою, прийнята з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права. Просить суд, скасувати оскаржувану постанову суду та закрити провадження у даній справі за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Щодо пропуску строку на апеляційне оскарження зазначає, що суд першої інстанції виніс рішення по справі без її присутності, а копію постанови вона отримала 15.04.2024, апеляційну скаргу подано 23.04.2024, у зв`язку з чим вона вважає, що 10-ти денний строк нею не пропущено, однак постановою апеляційного суду від 09.05.2024 їй повернуто апеляційну скаргу, у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження. Просить суд поновити строк на апеляційне оскарження.

В судове засідання апеляційного суду особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її представник адвоката Тричинець Н.П. не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, у зв`язку з чим, апеляційний суд вважає за необхідне розглянути справу за їх відсутності, що не може розцінюватись як порушення їх прав, передбачених ст. ст. 268, 294 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи прокурора щодо відсутності підстав у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, дослідивши доводи клопотання про поновлення строку, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до ч. 2 ст. 287 КУпАП, постанову суду про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у порядку передбаченому Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Вищевказана норма ч. 2 ст. 294 КУпАП забезпечує, за аналогією із правом на доступ до суду, закріпленим у п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законну мету і не порушує саму сутність цього права, а також свідчить про те, що початок відліку перебігу строку на апеляційне оскарження судового рішення у справі про адміністративне правопорушення розпочинається саме з моменту його винесення, а не з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення.

Із викладеного слідує, що законодавець визначив процесуальний механізм, яким обумовив обрахування строку на апеляційне оскарження постанови судді саме з моменту її винесення.

Закон не містить приписів, які б створювали передумови для іншого обрахування строку на апеляційне оскарження, в тому числі для правопорушника, як окремого суб`єкта права на апеляційне оскарження.

Така позиція законодавця обґрунтована тим, щоб стимулювати особу сумлінно та своєчасно реалізовувати процесуальні права та належним чином виконувати обов`язки, покладені на неї законом.

Апеляційний суд зважає на сталу практику, сформовану Європейським судом з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, та належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Пономарьов проти України»).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії»).

Із матеріалів справи слідує, що оскаржувана постанова судді прийнята судом 09 квітня 2024 року, відтак у даному випадку строк на апеляційне оскарження починає перебіг з 10 квітня 2024 року і спливає 19 квітня 2024 року.

Вперше апеляційна скарга направлена ОСОБА_1 до Рахівського районного суду Закарпатської області поштою - 24 квітня 2024 року (згідно Трекінгу поштових відправлень Укрпошти), тобто з пропуском строку, встановленого ч. 2 ст. 294 КУпАП, і клопотання про поновлення цього строку апелянт не подала, у зв`язку з цим, постановою Закарпатського апеляційного суду від 09.05.2024 їй повернуто апеляційну скаргу

12.06.2024 ОСОБА_1 до Рахівського районного суду Закарпатської області знову направила апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду.

У якості поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_1 посилається на те, що суд першої інстанції виніс рішення по справі без її присутності, а копію постанови вона отримала 15.04.2024, апеляційну скаргу подано 23.04.2024, у зв`язку з чим вона вважає, що 10-ти денний строк нею не пропущено.

Проте, вказані обставини не можуть слугувати підставами для задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки ОСОБА_1 була достеменно обізнана, що відносно неї складено протокол про адміністративне правопорушення, про що свідчать її підписи, що вона ознайомлений зі змістом протоколу, другий примірник протоколу отримала, та надала пояснення, що з протоколом не згідна, вважає, що у її діях відсутній склад корупційного правопорушення (том №3 а.с.2, 9). У справі також наявні:заперечення захисника ОСОБА_1 адвоката Тричинець Н.П. на протокол №9 (том № 3 а.с.114-122), заява ОСОБА_1 від 08.04.2024 про розгляд справи у її відсутності у зв`язку з відрядженням (том №3 а.с.137). Окрім цього, матеріалами справи підтверджується те, що місцевий суд надіслав копію оскаржуваної постанови ОСОБА_1 у встановлений законом триденний строк, тобто 15.04.2024 на адресу, яка зазначена у її заяві від 08.04.2024.

Вказані обставини, на думку апеляційного суду, свідчать про наявність на стороні апелянта сукупності передумов, які вочевидь не створювали перепон для особи у реалізації права на захист, шляхом своєчасного подання апеляційної скарги.

Дата отримання копії судового рішення - не є тими обставинами, що змінюють порядок перебігу строку на апеляційне оскарження для ОСОБА_1 , а тому ці обставини не можуть бути визнані у якості поважної причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Крім того, будь-яких доказів того, що ОСОБА_1 вживала заходів, спрямованих на отримання копії судового рішення до 19.04.2024 (в межах строку на апеляційне оскарження), проте мала перешкоди в його отриманні, матеріали справи не містять, не додано таких доказів і до апеляційної скарги.

Отже, відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП, початком строку на апеляційне оскарження постанови судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 09 квітня 2024 року, є день її проголошення, а не отримання її копії і будь-яких підстав вважати, що такий строк ОСОБА_1 пропущено з поважних причин - немає.

Апеляційний суд зауважує, що безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Сукупність указаних обставин свідчать про відсутність об`єктивних обставин, які б безумовно свідчили про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а відтак і слугували підставами для задоволення клопотання.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 29.10.2010 у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, можливість поновлення строку на апеляційне оскарження закон пов`язує з тим, чи обставини, внаслідок яких скаргу подано несвоєчасно, залежали від волі ініціатора перегляду і чи пов`язані вони з дійсно істотними перешкодами/ труднощами, що унеможливили або ускладнили своєчасне звернення до суду.

Поряд із тим, апеляційний суд враховує і те, що суд не може зобов`язати сторону скористатися своїм правом, але сторона, яка добровільно відмовилася від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, повинна миритися з процесуальними наслідками свого рішення.

Існування інших обставин, які би свідчили про поважність причин пропуску ОСОБА_1 строку апеляційного оскарження, апеляційним судом не встановлено, на такі апелянт не посилається у клопотанні про поновлення пропущеного строку.

Враховуючи те, що у клопотанні не наведено жодних переконливих доказів та мотивів про поважність причин, які позбавили ОСОБА_1 можливості оскаржити постанову судді в межах передбаченого законом строку, апеляційний суд доходить висновку, що апелянтом не доведено поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення від 09.04.2024, у зв`язку з чим, відсутні підстави для поновлення такого строку.

На будь-які інші обставини (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо) на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не вказується.

Отже, апеляційна скарга, подана після закінчення строку, передбаченого ст. 294 КУпАП повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо у поновленні строку відмовлено.

Приймаючи рішення про необхідність відмови ОСОБА_1 , як особі, що її подала у поновленні строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд також бере до уваги: положення передбаченого нормативно-правовими актами України принципу диспозитивності, відповідно до якого сторони провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених нормативно-правовими актами; що суд, за відсутності обґрунтованих клопотань не вправі витребовувати будь-які докази; що апелянтом не доведено поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення й не надано таких доказів, які би підтверджували поважність причин його пропуску; що пропущений строк є значним; що необґрунтоване поновлення процесуального строку на оскарження остаточного судового рішення порушує принцип юридичної визначеності і перешкоджає своєчасному виконанню рішення суду, яке набуло законної сили.

Разом із тим, апеляційний суд зазначає, що при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення, апеляційний суд не перевіряє доводи щодо законності, обґрунтованості та справедливості оскаржуваного рішення, оскільки така оцінка може бути дана судом тільки в результаті розгляду апеляційної скарги по суті.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке подала ОСОБА_1 на постанову судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 09 квітня 2024 року, - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 09 квітня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП - повернути ОСОБА_1 як особі, яка її подала, а також надіслати їй копію постанови.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.Ю. Бисага