ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2025 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кратко Д.М., розглянувши адміністративний матеріал, який направлений Солом`янським УП ГУ НП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпро, українки, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, її захисника Конюшка Д.Б., потерпілої ОСОБА_2 , -

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 583915 від 03 грудня 2024 року, того ж дня о 16 год. 20 хв. громадянка ОСОБА_1 за адресою: м. Київ, вул. Освіти, 18-А , у приміщені ДНЗ № 55 вчинила домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї матері, а саме: словесно ображала, чим завдала шкоди психологічному здоров`ю. Своїми діями ОСОБА_1 , вчинила адміністративне порушення, за яке передбачена відповідальність за частиною 1 статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення заперечувала.

Потерпіла ОСОБА_2 зазначила, що образ на її адресу не було, а виклик поліції вона розцінює як спробу психологічного тиску.

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того згідно диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Отже, насильство в сім`ї, у розумінні статті 173-2 КУпАП, є адміністративним правопорушенням, з матеріальним складом, оскільки він потребує наявності не тільки певного діяння, але й спричинення або загрози завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, або економічного характеру.

З викладених вимог закону вбачається, що зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення дії ОСОБА_1 , які полягали у тому, що остання вчиняла умисні дії, психологічного характеру, що полягали у висловлюванні в бік потерпілої, не утворюють самі по собі склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

Отже, в протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, зокрема не вказано ознаку правопорушення за статтею 173-2 КУпАП, не вказано чи завдана (могла бути завдана) шкода психічному (фізичному) здоров`ю потерпілого. При цьому, доказів на підтвердження вказаної у протоколі обставини щодо вчинення ОСОБА_1 відносно своєї матері психологічного домашнього насильства, до протоколу не долучено та у ході судового розгляду судом не встановлено. При цьому суд враховує позицію потерпілої ОСОБА_2 , яка заперечувала факт здійснення ОСОБА_1 відносно неї домашнього насильства психологічного характеру.

Частиною 2 статті 251 КУпАП встановлено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Крім того, згідно з пунктом 4 частини 3 статті 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Згідно приписів статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Отже, з урахуванням викладених вище обставин, суд приходить до висновку, що в діях гр. ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак, провадження у справі щодо притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП, за відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 33, 34, 40-1, 173-2, 247, 251, 252, 256, 268, 283, 284, 294 КУпАП,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити, на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Д.М. Кратко