Справа № 359/2736/25
Провадження № 3/359/1681/2025
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

9 квітня 2025 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., розглянувши, у відкритому судовому засіданні, адміністративний матеріал, що надійшов від Батальйону патрульної поліції в місті Бориспіль Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

по відношенню до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, непрацюючої, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ,-

в с т а н о в и в:

09.03.2025 о 00 год. 30 хв. в м. Бориспіль по вул. Челюскінців, 12, гр. ОСОБА_1 виражалась не цензурною лайкою в бік працівників поліції в наслідок чого порушила громадський порядок та спокій громадян. Такими своїми діями ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

У судове засідання призначене на 10:05 год. 09.04.2025 особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про, що свідчать матеріали справи. Крім того, інформація щодо дати, часу та місця розгляду справи була розміщена на офіційному веб-сайті Бориспільського міськрайонного суду Київської області, із якою мала можливість ознайомитись ОСОБА_1 . Причини неявки у вказане судове засідання невідомі, будь-яких заяв щодо поважності причин неявки до суду не надіслала, заяв про відкладення розгляду справи до суду також не надходило. Так, суддя вважає, що були створені всі умови для реалізації права особи на доступ до правосуддя.

Так, у ч. 1 ст. 268 КУпАП закріплено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При цьому ч. 2 даної статті передбачено обов`язкову присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Суд враховує, що одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне вирішення справи з дотриманням вимог закону.

Статтею 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. "Якименко проти України"; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. "Мороз та інші проти України" та інші).

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв "розумності строку" є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі "Пономарьов проти України").

Приймаючи до уваги те, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі у судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , забезпечено їй можливість реалізувати свої процесуальні права при розгляді справи, остання належним чином повідомлялася про місце, дату та час судового засідання, а також з огляду на скорочені строки розгляду справ зазначеної категорії, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, та враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя проводить розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Статтею 245 КУпАП передбачено, зокрема, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Згідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами - є будь-які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення та винність даної особи в його вчиненні та інші обставини що мають значення для вирішення справи. І ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими доказами, свідченнями та документами, які також повинні бути відносними і допустимими.

Суддя, ознайомившись з матеріалами справи, встановивши обставини передбачені ст. 280 КУпАП, вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні вищевказаного правопорушення підтверджується, дослідженими в судовому засіданні, письмовими доказами: даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 991150 від 09.03.2025, який складений та підписаний уповноваженою на те особою, а його зміст у повній мірі відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, зі змістом якого ОСОБА_1 ознайомлена та він нею особисто підписаний, відповідно до якого зафіксовано обставини вчинення адміністративного правопорушення; даними рапорту, складеного ст. інспектором Панасюка Олександра від 09.03.2025 по факту виявлення ознак правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, вчиненого ОСОБА_1 (а.с.3); відеозаписом з нагрудних камер поліцейських (а.с.5). Дані, що містяться у зазначених джерелах доказів, повністю відповідають фактичним обставинам справи та вказують на вину ОСОБА_1 у вчиненні, інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 173 КУпАП України правопорушенням визнано дрібне хуліганство, вчинено особою, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок, спокій громадян. З цього слід зробити висновок, що для кваліфікації дій особа за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву.

Відповідно до коментованої ст. 173 КУпАП, об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Конфлікт виник на ґрунті хуліганського мотиву ОСОБА_1 , оскільки вона будучи особою, яка знаходилася у громадському місці, в м. Бориспіль по вул. Челюскінців, 12, виражалась в не цензурній лайці в бік працівників поліції, вона усвідомлювала, що її дії протиправні, передбачала, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і спокій громадян. Таким чином, своїми діями ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство.

Суддя також враховує те, що незважаючи на невизнання своєї вини та не згоди із складеним протоколом, про що зазначено у його письмових пояснення, наданих під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, дії працівників поліції щодо складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення не оскаржував, а також доказів, які б спростовували фактичні дані, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення та додатках до нього суду не надав.

Таким чином, у справі про адміністративне правопорушення є достатньо достовірних, належних та допустимих доказів, які вказують на доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення.

Своїми діями, які виразилися в дрібному хуліганстві, тобто не цензурна лайка в бік працівників поліції, що порушує громадський порядок і спокій громадян, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, ознаки якого передбачені ст. 173 КУпАП.

Відповідно до статті 24 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до статті 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Обставини, що пом`якшують та обтяжують вчинення ОСОБА_1 правопорушення суддею не встановлено.

Зважаючи на викладене, з урахуванням матеріалів справи, особи правопорушника, ступеня його вини, обставин та характеру вчиненого правопорушення, його наслідків, відсутності пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин, дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, вважаю за необхідне та достатнє для виховання особи, запобігання вчинення нових правопорушень, застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 грн. 00 коп.

Крім того, відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" слід стягнути із ОСОБА_1 , на яку накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 23, 24, 33-35, ст. 173, ст.ст. 245, 268, 280, 283-285 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , - у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн. 00 коп., що слід стягнути на користь Держави України (Отримувач коштів: ГУК у Київській області, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37955989, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, номер рахунку: UA0010103, код класифікації доходів бюджету: 21081100).

Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , - на користь державного бюджету України (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; Код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106; призначення платежу *;101) судовий збір в розмірі 605(шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя : С.М. Вознюк