ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/6853/24

Пров. №3/766/189/25

17.04.2025 м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Корольчук Н.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 122-2 КУпАП, щодо:

- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №600869 від 29.04.2024 водій ОСОБА_1 29.04.2024 о 21:50 год. в м. Херсоні по вул. Академіка Тарле, 12 не виконав законну вимогу про зупинку транспортного засобу, подану за допомогою проблискових маячків синього та червоного кольорів, рухаючись під час дії комендантської години. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2.4, 8.9 б) ПДР України.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 122-2 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку SMS.

Подав до суду заяву про відкладення розгляду справи, у якій зазначив, що повторно госпіталізований до медичного центру «NEURO CARDIO LAB», м. Одеса, вул. Канатна, 118, який має ліцензію МОЗ України №2865. Наразі перебуває у стаціонарі та проходить інтенсивне лікування. Медичні документи, що підтверджують госпіталізацію від 16.04.2025 року в системі eHealth, ще не отримані у зв`язку з технічними проблемами в роботі зазначеної системи.

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи у відсутності ОСОБА_1 , суд враховує, що Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 було достовірно відомо про складення відносно нього матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності та їх розгляд в Херсонському міському суді Херсонської області. Вказане підтверджується його підписом у графі протоколу про адміністративне правопорушення «Особа, яка ознайомлена з місцем та часом розгляду справи».

З огляду на те, що справа перебуває на розгляді в суді з 03.05.2024 року, що очевидно відомо ОСОБА_1 , тому подальший розгляд справи призведе до порушення розумних строків його розгляду, враховуючи те, що до дати теперішнього судового засідання у справі було призначено шість судових засідань.

ОСОБА_1 з`явився лише у судове засідання 09.04.2025 року, розгляд справи у якому не вдалося провести через неможливість захисника підключитися для участі в засіданні у режимі відеоконференції.

У судовому засіданні, призначеному на 14.04.2025 року, захисник Душенко В.А. повідомила про розірвання ОСОБА_1 з нею договору про правову допомогу.

Сам ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав заяву про відкладення розгляду справи, повідомивши, що перебуває на стаціонарному лікуванні в кардіоневрологічному відділенні КНП «Херсонська обласна клінічна лікарня» ХОР.

Розгляд справи було відкладено на 17.04.2025 року та одночасно направлено запит до КНП «Херсонська обласна клінічна лікарня» ХОР щодо надання інформації про орієнтовний час лікування ОСОБА_1 та чи допускає стан здоров`я ОСОБА_1 приймати участь в судових засіданнях особисто або в режимі відеоконференції.

Відповіддю від 15.04.2025 року головний лікар КНП «Херсонська обласна клінічна лікарня» ХОР підтвердив, що ОСОБА_1 з 14.04.2025 року дійсно перебуває на стаціонарному лікуванні у кардіоревматологічному відділенні КНП «Херсонська обласна клінічна лікарня» ХОР. Разом у цим, у цій же відповіді зазначено, що ОСОБА_1 за станом здоров`я може приймати участь в судових засіданнях особисто.

Наведене в сукупності з поданою заявою про відкладення даного судового засідання, до якої, до того ж, не додано документів на підтвердження викладених у ній обставин про перебування ОСОБА_1 на лікування у лікувальному закладі, та заявою про відвід судді з надуманих підстав, про що зазначено в постанові Херсонського міського суду Херсонської області від 17.04.2025 року за результатами розгляду заяви про відвід, дає підстави для висновку про наявність ознак зловживання ОСОБА_1 процесуальними правами з метою затягування розгляду справи.

Тому неявку ОСОБА_1 в судове засідання суд розцінює як обраний спосіб захисту з метою уникнути відповідальності за вчинене.

З огляду на викладене судом не встановлено поважних причин неявки ОСОБА_1 до суду, неявку ОСОБА_1 в судове засідання суд розцінює як обраний спосіб захисту з метою уникнути відповідальності за вчинене, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП не є перешкодою для розгляду справи, а тому вважає за можливе надати оцінку фактам, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення за відсутності останнього.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення обґрунтована сукупністю перевірених і досліджених судом доказів, які суд визнає належними та допустимими, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 600869 від 29.04.2024;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , в яких зазначено, що він зупинився на парковці біля дому, поспішав додому, правил не порушував, через обстріл м. Одеси був дуже наляканий та перебував під дією заспокійливих;

- копією рапорта інспектора поліції;

- довідкою інспектора ІІ категорії відділу адміністративної практики УПП в Херсонській області ДПП Трикоз Я. від 30.04.2024, що підтверджує отримання ОСОБА_1 посвідчення водія.

Дані протоколу та доданих до нього документів свідчать, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122-2 КУпАП.

Клопотання ОСОБА_1 про повернення протоколу про адміністративне правопорушення на доопрацювання від 16.04.2025 року через те, що у протоколі при зазначенні пункту ПДР, який порушив ОСОБА_1 , між цифрами 2 та 5 не проставлена крапка, суд вважає необґрунтованим та таким, що не містить відомостей, які могли би вплинути на висновок суду щодо доведеності його винуватості у вчиненні інкримінованих йому дій. Відтак таке клопотання задоволенню не підлягає.

Клопотання ОСОБА_1 про виклик в судове засідання для допиту у якості свідка працівника поліції ОСОБА_2 , яка слала протокол про адміністративне правопорушення, суд також відхиляє з огляду на позицію ВС, висловлену у постанові Верховного Суду від 26.04.2018 року у справі №338/1/17, за змістом якої фіксація поліцейським у документах відомостей, які відбувалися у його присутності, здійснюється на підставі його візуального спостереження. Такі відомості працівником поліції ОСОБА_2 вже зафіксовані у доданих до протоколу документах і додаткового опитування поліцейського з приводу цих обставин суд не вбачає. Сукупність наявних у справі доказів суд вважає достатньою для повного встановлення обставин справи, зміст яких не викликає сумнівів у достовірності зафіксованих у них відомостей. З цих же підстав суд вважає необґрунтованими та таким, що не підлягає задоволенню клопотання ОСОБА_1 про призначення судової технічної експертизи щодо з`ясування питання наявності ознак втручання, монтажу, вирізання, вставляння відеоряду у відео від 29.04.2024 року за участю ОСОБА_1 ..

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій шостій цієї статті.

Статтею 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до протоколу правопорушення було вчинено 29.04.2024.

Відтак, можливий строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ст. 38 КУпАП України сплив, що згідно зі ст. 247 КУпАП є обов`язковою умовою для закриття провадження.

Отже, з огляду на наведене, суд прийшов до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, оскільки на момент розгляду справи сплив строк притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст. ст.38, 247, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.122-2 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

СуддяН. В. Корольчук