П О С Т А Н О В А

іменем України

Справа №377/236/25

Провадження №3/377/102/25

08 квітня 2025 року суддя Славутицького міського суду Київської області Малишенко Т.О., за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 173-4 КУпАП, що надійшла з Відділення поліції №2 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої на посаді інженера АРСу, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 -

У С Т А Н О В И Л А:

Відповідно до протоколу серії ВАВ № 933626 від 22.03.2025 року, до відповідальності притягується мати ОСОБА_1 малолітньої ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка 18.12.2024 року о 10:10 год., 27.01.2025 року о 11:20 год., 15.02.2025 року об 10:28 год., 18.02.2025 року, 13.03.2025 року систематично, будучи учасником освітнього процесу у Славутицькому ліцеї, який розташований в м. Славутич, вул. Героїв Дніпра, б. №6, вчинила булінг стосовно однокласниці ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який полягав у психологічному, фізичному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, а саме словесних образах, приниженні, забороні іншим дітям спілкуватись з Катериною, ляпасах, стусанах, в присутності однокласників на ґрунті неприязних відносин, публікації постів в «Тік Ток», в результаті чого була заподіяна шкода її психічному здоров`ю. Чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 173-4 КУпАП.

Судовий розгляд справи призначено на 08.04.2025 року.

01.04.2025 року від ОСОБА_1 до суду надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи, яку було задоволено.

08.04.2025 року від представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Кебкало Т.М. до суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про закриття провадження у справі. Клопотання обґрунтоване тим, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно з ч.1 ст.173-4 КУпАП булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі з застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Частиною 3 ст.173-4 КУпАП встановлюється відповідальність батьків за діяння, передбачене частиною 1 статті 173-4 КУпАП, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років.

Відповідно до п.3-1 ч.1 ст.1 Закону України «Про освіту» булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/ або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

У п.4 розділу І Порядку реагування на випадки булінгу (цькування), який затверджений наказом МОН України від 28 грудня 2019 № 1646 «Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування)та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти» вказано, що ознаками булінгу (цькування) є систематичне вчинення учасниками освітнього процесу діянь стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, в тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, а саме: умисне позбавлення їжі, одягу, коштів, документів, іншого майна або можливості користуватися ними, перешкоджання в отриманні освітніх послуг, примушування до праці та інші правопорушення економічного характеру; словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи; будь-яка форма небажаної вербальної, невербальної чи фізичної поведінки сексуального характеру, зокрема принизливі погляди, жести, образливі рухи тіла, прізвиська, образи, жарти, погрози, поширення образливих чуток; будь-яка форма небажаної фізичної поведінки, зокрема ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, завдання ударів; інші правопорушення насильницького характеру.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано матеріали перевірки вказаного факту Славутицьким ліцеєм та письмові пояснення неповнолітніх дітей, у яких останні вказали, що вони навчаються з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в 6-А класі. Раніше всі дружили, але 18.12.2024 року на перерві, приблизно о 10:10 коли ОСОБА_4 голосно сміялась, то ОСОБА_3 вдарила її рукою по обличчю. ОСОБА_3 після цього вибачилась перед ОСОБА_4 та вся компанія на протязі дня ходили разом.

Наступного дня до школи прийшла мама ОСОБА_4 та спілкувалась наодинці з ОСОБА_3 з приводу ситуації, яка сталась напередодні, через що стосунки між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 зіпсувались та вони перестали спілкуватись.

Відповідно до протоколу № 01 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Славутицького ліцею Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області від 18 березня 2025 року класний керівник 6-А класу повідомила, що епізодичний конфлікт, який виник між ученицями 6-А класу ОСОБА_4 та ОСОБА_3. У повідомлені зазначалося, що ОСОБА_3 вдарила по обличчю ОСОБА_4 . Наступного дня дівчата були веселі, жартували між собою. Цього ж дня вона спілкувалась з дівчатами щодо зазначеного випадку, обговорювали ситуації, які несуть негативні наслідки, моральні та фізичні травми. Від ОСОБА_4 не було нарікань та ОСОБА_3 пояснила, що під час гри вона ненавмисно вдарила ОСОБА_4 . ОСОБА_3 визнала, що вчинила недобре та принесла свої вибачення ОСОБА_4 . Також зазначається, що після вказаного інциденту мама ОСОБА_4 - ОСОБА_13 провела бесіду з ОСОБА_3 та остання принесла вибачення. ОСОБА_13 в свою чергу повідомила, що вона вирішила питання та усе добре. Також зазначається, що 14.03.2025 року ОСОБА_13 (мама ОСОБА_4 ) прийшла до ліцею та спілкувалась з класним керівником щодо поведінки, успішності, психічного стану ОСОБА_4 , чи має вона друзів, чим захоплюється. З`ясували, що дитину в класі ніхто не ображає, не насміхається з неї під час відповідей на уроках, не дратує на перерві, не кривдить після уроків. На перервах ОСОБА_4 спілкується з ровесниками, також вона розмовляє з класним керівником, розповідає про свої справи, але жодного разу вона не поскаржилась, що хтось її ображає.

Суд розглядає справу про адміністративне правопорушення лише в межах обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення за своєю правовою природою не є самостійними беззаперечним доказом, обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягається до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 933626 від 22 березня 2025 року слідує, що у протоколі вказано, що ОСОБА_3 допустила систематичне здійснення булінгу (цькування), що полягало у фізичному та психологічному насильстві, а саме нанесенні стусанів, обзиванні нецензурними словами щодо неповнолітньої ОСОБА_4 , проте зазначено лише один випадок, без конкретизації кожного випадку, місця та часу його вчинення. В той же час скріншоти із застосунку «ТікТок» не містять фактичного підтвердження цькування та систематичного булінгу, а лише відображають неприязність стосунків між дітьми.

У заяві ОСОБА_13 вказано, що ОСОБА_3 неодноразово в освітньому процесі, а саме у Славутицькому ліцеї, вчиняла відносно її доньки - ОСОБА_4 , булінг, однак дані обставини не підтверджуються матеріалами справи, та спростовуються поясненнями ОСОБА_16 та протоколом № 01 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Славутицького ліцею Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області від 18 березня 2025 року, де засвідчена інформація про те, що ОСОБА_3 ненавмисно вдарила ОСОБА_4 , проте ОСОБА_3 вибачилась та дівчата помирилися. Дані пояснення не свідчать про систематичне здійснення булінгу ОСОБА_3. У зв`язку з чим просить закрити провадження у справі.

У судове засідання 08.04.2025 року ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце судового засідання повідомлена належним чином, шляхом направлення SMS - повідомлення на номер телефону НОМЕР_2 вказаний в заявці на отримання судових повісток в електронному вигляді. СМС повідомлення доставлено 27.03.2025 року об 17 годині 11 хвилин. У клопотанні просили розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 та її представника Кебкало Т.М.

Згідно вимог ст.268 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.173-4 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності не є обов`язковою для розгляду даної справи.

Враховуючи обмежені законом строки розгляду справ про адміністративне правопорушення, суд вирішив розглядати справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за наявними матеріалами справи.

Вивчивши матеріали адміністративної справи а саме:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 933626 від 22.03.2025 року, передбачене ч. 3 ст. 173-4 КУпАП;

- заяву ОСОБА_13 від 17.03.2025 року, в якій вона просила провести перевірку, по факту вчинення булінгу (цькування) відносно її малолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- заяву ОСОБА_13 від 17.03.2025 року на ім`я директора Славутицького ліцею;

- психологічну характеристику ФОП ОСОБА_19 відносно ОСОБА_4 ;

- скріншоти з телефону;

- копія паспорта ОСОБА_13 ;

- копія свідоцтва про шлюб ОСОБА_13 ( ОСОБА_13 );

- копія свідоцтва про шлюб ОСОБА_13 ( ОСОБА_13 );

- копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , відповідно до якого ОСОБА_13 ( ОСОБА_13 ) є матір`ю малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

- реєстраційна картка звернення ОСОБА_13 до Київської обласної державної адміністрації;

- повідомлення директора ліцею ОСОБА_22 від 18.03.2025 року про надходження заяви ОСОБА_13 щодо булінгу;

- Службовий лист від 21.03.2025 року підписаний директором ліцею ОСОБА_22 ;

- Характеристику відносно ОСОБА_4 ;

- Характеристику відносно ОСОБА_3 ;

- протокол №01 від 18.03.2025 року засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування);

- копія анкети щодо отримння комплексної соціальної послуги з формування життєстійкості, довідка від 22.03.2025 року та договір;

- письмові пояснення ОСОБА_13 від 17.03.2025 року;

- письмові пояснення ОСОБА_4 від 17.03.2025 року;

- письмові пояснення ОСОБА_23 від 19.03.2025 року;

- письмові пояснення ОСОБА_24 від 20.03.2025 року;

- письмові пояснення ОСОБА_25 від 20.03.2025 року;

- письмові пояснення ОСОБА_3 від 22.03.2025 року;

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 22.03.2025 року;

- копія паспорта ОСОБА_1 ;

- копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 відповідно до якого ОСОБА_1 є матір`ю малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Суд вважає, що вина ОСОБА_1 в скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-4 КУпАП, не доведена, а провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення, з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до статті 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Як зазначено у статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною 1 ст. 173-4 КУпАП передбачено відповідальність за вчинення булінгу (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до ч. 3 ст. 173-4 КУпАП за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років передбачена адміністративна відповідальність батьків або осіб, які їх замінюють.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності).

Із врахуванням положень і тлумачень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У силу вимог ч. 4 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими доказами.

На думку суду, застосування адміністративного стягнення до особи за відсутності будь-яких доказів її протиправної дії чи бездіяльності не відповідатиме принципу верховенства права і міститиме ознаки свавільного застосування адміністративних повноважень.

Судом встановлено наявність неприязних відносин між ученицями, проте вони носять поодинокий характер. Систематичних конфліктів між ученицями під час освітнього процесу не доведено.

Суд також бере до уваги, що ОСОБА_3 вчинила конфлікт під час знаходження в приміщенні Славутицького ліцею, що виключало можливість матері ОСОБА_1 , виконувати свої батьківські (материнські) обов`язки. Згідно з п.2 ст.54 Закону України «Про освіту», педагогічні, науково-педагогічні та наукові працівники зобов`язані захищати здобувачів освіти під час освітнього процесу від будь-яких форм фізичного та психічного насильства, приниження честі та гідності, дискримінації за будь-якою ознакою, пропаганди та агітації, що завдають шкоди здоров`ю здобувача освіти, запобігати вживанню ними та іншими особами на території закладів освіти алкогольних напоїв, наркотичних засобів, іншим шкідливим звичкам.

Суд зауважує, що протокол про адміністративне правопорушення складають після вчинення необхідних у конкретному випадку процесуальних дій. Протокол про адміністративне правопорушення є підсумковим процесуальним документом, у якому відображено та закріплено дані про особу правопорушника, його права, юридично значущий факт вчинення протиправних дій, а також висновок посадової особи, яка склала протокол про притягнення винної особи до адміністративної відповідальності.

При цьому, суть адміністративного правопорушення має бути конкретною за змістом, викладеною з урахуванням суб`єктивних та об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбачених ч. 3 ст. 173-4КУпАП.

З аналізу вказаного протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що суть адміністративного правопорушення викладена без конкретизації об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3ст. 173-4 КУпАП, зокрема, в протоколі не зазначено, які саме дії були вчинені порушником по відношенню до потерпілого за кожний факт, чи мало діяння систематичний характер, якщо так, то в який період часу, з конкретною вказівкою на час кожної події.

Крім того, до протоколу про адміністративне правопорушення не додано беззаперечних доказів систематичності вчинення дій, які можна розцінювати як правопорушення, передбачене ч.1ст. 173-4 КУпАП.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що докази, надані на підтвердження вини ОСОБА_1 у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення, та долучених до протоколу письмових доказів викликають розумні сумніви, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п.161, Series A заява №25), який застосовується при оцінці доказів, а також докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вказане, проаналізувавши та оцінивши відповідно до вимог ст. 252 КУпАП наведені вище обставини справи та докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч. 3 ст. 173-4, ст. ст. 7, 247, 252, 279, 280, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Відмовити у притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 173-4 КУпАП

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 173-4 КУпАП за відсутністю в її діях складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути звернута до примусового виконання протягом трьох місяців з дня винесення.

Суддя Т. О. Малишенко