Справа № 585/1271/25
Номер провадження 3/585/513/25
П О С ТА Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2025 року суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області Г.О.Цвєлодуб, за участю неповнолітньої особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її законного представника матері ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли з Роменського РВП ГУ НП в Сумській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

неповнолітньої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Житне, Роменського р-ну, зареєстрованої та проживаючої: АДРЕСА_1 , студентки ІІІ курсу коледжу, не є особою, звільненої від сплати судового збору,

за ст. 173 КпАП України,

В С Т А Н О В И В:

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення від 02.04.2025 року серії ВАД №603667, 22.03.2025 року близько 17:00 год. неповнолітня ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці на території Миколаївської ЗОШ І-ІІІ ступенів за аресою: АДРЕСА_2 , виражалась нецензурною лексикою в сторону неповнолітньої ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила громадський спокій і спокій громадян, тобто, на думку автора протоколу, вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 надала пояснення про те, що дійсно 22.03.25 ввечері перебувала у спортзалі Миколаївської ЗОШ разом із іншими дівчатами, для того щоб пограти у волейбол. Між дівчатами з різних команд відбулась сварка з-за порушення правил гри, до якої вона втрутилась, а потім втрутився і шкільний тренер, наказав їм залишити спортивну залу. Дійсно вона зверталась до ОСОБА_4 , але нецензурно не лаялась, наміру порушувати громадський спокій.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дані нею в судовому засіданні, перевіривши матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення від 02.04.2025 року; протокол прийняття заяви від 24.03.2025, письмові пояснення свідків, та інші матеріали справи у їх сукупності, приходить до наступного.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 24.03.2025 року, ставиться ОСОБА_1 у вину вчинення ним адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме вчинення дрібного хуліганства.

Так, згідно ст. 9 КупАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

При цьому, наявність адміністративного правопорушення з погляду його складу може бути проаналізоване у такий спосіб, структура цього складу містить:

1) об`єкт правопорушення (суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення);

2) об`єктивну сторону (конкретні дії, що виразилися в порушенні встановлених правил);

3) суб`єкт правопорушення - конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку;

4) суб`єктивну сторону складу (є ставленням особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу або необережності).

Всі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення (проступку).

Так, відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, відповідальність особи має наступати у разі вчинення дрібного хуліганства, яке може полягати у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, якими, крім їх фактичного вчинення, має бути порушено громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення за ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Конкретні прояви цього правопорушення надзвичайно різноманітні. Таке розмаїття законодавець визначив терміном «інші подібні дії», до яких необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

При цьому, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Однак, при вивченні змісту обставин та суті викладеного правопорушення, зазначеного у протоколі про адміністративне правопорушення від 02.04.2025 р., судом не було встановлено, який конкретно зі складів адміністративного правопорушення, що відображені у ст.173 КУпАП, ставиться у вину ОСОБА_1 , оскільки чинний КУпАП не передбачає настання відповідальності особи за нецензурну лексику, що порушила громадський спокій, так як така термінологія у диспозиції ст. 173 КУпАП відсутня, а на суд у такому випадку не покладається обов`язок щодо самостійного визначення складу адміністративного правопорушення або його редагування для приведення у відповідність до вимог закону.

При цьому слід зауважити, що згідно висновків, викладених у рішеннях ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia», у випадку, коли викладена у протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно її редагувати, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з огляду на неналежне формулювання фабули такого правопорушення у протоколі про адміністративне правопорушення, у зв`язку із чим провадження в даній справі підлягає закриттю з підстав, передбачених п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП .

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284, 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності неповнолітньої ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до Роменського міськрайонного суду Сумської області протягом 10 днів дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга не була подано протягом 10 днів. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Роменського Г.О.Цвєлодуб

міськрайонного суду