Справа № 357/1472/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.03.2025 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Олександр Шовкопляс розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Департаменту патрульної поліції управління патрульної поліції у Київській області полку патрульної поліції в м. Біла Церква та Білоцерківському районі відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: дані відсутні.

за ч. 1 ст. 130 КУпАП

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 14 січня 2025 року о 21 годині 39 хвилин, в м. Біла Церква по вул. Олександра Марченка 2, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом «OPEL VECTRA» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя. Водій о 21год.49хв. пройшов огляд на місці зупинки на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестера Drager 7510, прилад ARLM 0358, тест №1108, результат-0,27% проміле, чим порушив п. 2.9 а Правил дорожнього руху, тобто вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду на неодноразові виклики не з`являвся, про день та час розгляду справи належним чином повідомлявся. Причини неявки суду не повідомив.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейській суд з прав людини в своєму рішенні по справі «Пономарев проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. З огляду на вказані положення рішення Європейського суду з прав людини та положень чинного законодавства, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до вимог Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягається до адміністративної відповідальності можливість своєчасно дізнатись про хід судового розгляду. Таким чином, відсутність ОСОБА_1 під час розгляду справи в суді зумовлена саме його пасивною поведінкою, небажанням брати участь в судовому засіданні та розцінюється судом як дії, спрямовані на ухилення від передбаченої законом відповідальності.

За вказаних обставин суд вважає можливим розглянути справу, за відсутності особи, яка притягається до відповідальності, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши письмові матеріали справи, переглянувши відеозаписи, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Згідно статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами статті 252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що огляд на стан сп`яніння ОСОБА_1 був здійснений за допомогою приладу Drager Alcotest 7510, результат 0,27 % проміле, що підтверджує чек Драгера, тест № 1108.

В Україні вже кілька років існує фіксована норма алкоголю в крові, яка становить 0,20 проміле.

Положення п. 7 Розділу II «Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України № 1452/735 від 09.11.2015 року, згідно якого цифровий показник спеціального технічного засобу має бути більше 0,2 проміле алкоголю в крові. Прилад Drager являється газоаналізатором, таким чином вміст етанолу встановлюється у повітрі, що видихається людиною. Інструкція № 1452/735 від 09.11.2015 року не містить мінімально допустимий цифровий покажчик алкоголю у повітрі, тому суд керуючись принципом правової визначеності застосовує положення Віденської конвенції, яка є частиною / націонатьного законодавства України та містить цифрові покажчики допустимого рівня вмісту V аткоголю як в крові людини так й в повітрі, що видихається (0,50-0,70 грамів алкоголю в крові та 0,25 мг на літр повітря), що не є тотожним поняттям з похибкою технічного засобу вимірювання.

Так, прилад «Drager Alcotest 7510» за своїми технічними характеристиками фіксує дату, місяць, рік, вимірюючи при цьому температуру навколишнього природнього середовища та використовується для визначення ступеня алкогольного сп`яніння.

Через будь-які погодні умови могла виникнути похибка в 0,07 %, що є незначною похибкою.

Крім того, відсутні законні причини зупинки транспортного засобу.

Статтею 35 Закону України«Про національну поліцію» визначено чіткий перелік підстав зупинення працівниками поліції автомобілів. Ця стаття Закону не дозволяє інспектору зупиняти будь-які автомобілі та будь-коли, а лише при наявності конкретних законних підстав.

Зокрема, п. 1 ч.1 ст. 35 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що поліцейський може зупиняти транспортні засоби у разі якщо водій порушив Правила дорожнього руху.

Частиною 3 ст.35ЗУ «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний поінформувати водія про конкретну причину зупинення ним транспортного засобу з детальним описом підстави зупинки, визначеної у цій статті.

Таким чином, аналіз наведених вище положень нормативно-правових актів дає підстави для висновку, що поліцейський має право зупинити транспортний засіб за наявності підстав, передбачених ст. 35 Закону України «Про національну поліцію».

У випадку, якщо поліцейський належним чином не зафіксував підставу зупинення транспортного засобу, зупинка не може вважатися законною.

Крім того, із матеріалів справи про адміністративне правопорушення не вбачається, що водій ОСОБА_1 допустив будь-які порушення правил дорожнього руху, за які його слід було зупинити, у зв`язку із чим, всі наступні вимоги працівників поліції водій не був зобов`язаний виконувати, а всі складені процесуальні документи відносно нього не можуть бути належними та допустимими доказами його вини у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130КУпАП.

Також зі змісту указаного відеозапису, поліцейським не доводилося до відому ОСОБА_1 , що він в той чи інший час, чи спосіб проводить таку процесуальну дію як огляд на визначення стану сп`яніння. У випадку установлення стану сп`яніння результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються у протоколі про адміністративне правопорушення, до якого долучається акт огляду.

Таким чином лише у випадку встановлення стану сп`яніння після проведення огляду дають право на внесення таких відомостей до протоколу.

Вивченням відеозапису, що є у справі, з`ясовано, що огляд ОСОБА_1 фактично не проводився. Жодних дій, які б свідчили про проведення такої процесуальної дії жоден із працівників поліції не проводив. Ознаки сп`яніння таким оглядом не встановлювалися, хоча до протоколу внесено суб`єктивні відомості (домисли, припущення) поліцейського про наявність таких ознак, які жодним чином не підтверджені відеозаписом.

Працівник поліції не тільки не проводив огляд, а і не намагався вручити ОСОБА_1 примірник акту щодо його проведення, який був складений на місці зупинки автомобіля.

Огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог ст. 266 КУпАП, вважається недійсним.

Склад правопорушення це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Згідно з п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшов підтвердження факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

За таких обставин суд вважає, що справу слід закрити у зв`язку з відсутністю складу правопорушення в діях ОСОБА_1 .

На підставі вищевикладеного, керуючись п. 1 ст. 247, ст. 130КпАП України

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СуддяОлександр ШОВКОПЛЯС