Справа № 375/713/25
Провадження № 3/375/627/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2025 року селище Рокитне Білоцерківського району Київської області

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Антипенко В. П.,

розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Київській області, у відношенні

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 1551 Кодексу України про адміністративні правопорушення, (далі КУпАП),-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 07.03.2025 о 15-00 год., здійснюючи розрахунки у магазині, розташованому за адресою: вул. Вокзальна, у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області, порушила порядок проведення розрахунків, а саме: проведення розрахункової операції без застосування РРО, без створення і надання відповідного розрахункового документу встановленої форми та змісту, чим порушено: п.1,2 ст.3 Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» зі змінами та доповненнями, та скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст 1551 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, надіслала клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Також подала на адресу суду письмове пояснення, у якому вказувала на те, що 7 березня близько 15:00 у магазин з продажу м`яса, що знаходиться в смт Рокитне, Київської області, по вул. Вокзальна 10, зайшов чоловік, який придбав приправу та вийшов з магазину. В подальшому повернувся даний чоловік з ще одним чоловіком та повідомили, що вони являються працівниками податкової служби та прийшли провести перевірку каси. Один з даних осіб пред`явив службове посвідчення, але ОСОБА_1 не встигла з ним ознайомитися. Інша людина зовсім не доставала посвідчення, а відразу пішов оглядати приміщення. Один з цих чоловіків повідомив, що потрібно перерахувати кошти, які знаходилися в шухляді, що вони і зробили. Після перерахунку виявилося, що там була сума близько 9000 грн, ОСОБА_1 точно не пам`ятає. ОСОБА_1 працівникам податкової повідомила, що з тих коштів 3 тис це розмінні кошти, на що їй повідомили - то не їх справи. Потім вони сіли в кутку приміщення та почали щось писати.

Близько 15 години 30 хвилин працівники податкової щось дописали та підійшли до ОСОБА_1 .. Один з них повідомив, що складено протокол про те що в ОСОБА_1 немає РРО та накладають на неї два штрафи.

ОСОБА_1 вказує на те, що відповідно до законодавства України порядок початку проведення фактичної перевірки наступний: працівники податкової в особі 2х осіб, що з`явилися на об`єкт повинні представитися та пред`явити свої службові посвідчення, пред`явити наказ та направлення, а також вказати законну підставу задля проведення фактичної перевірки, та ознайомити з цією підставою. В подальшому під розписку віддати мені копію наказу на перевірку та дотримуючись законодавства почати проводити перевірку.

В даному ж випадку останні грубо порушили все що вказано вище та здійснили фактичну перевірку без будь-яких на те підстав, що є підставою вважати, що протокол адміністративного правопорушення є незаконним та безпідставним. Як виявилось пізніше працівники податкової завітали до кожного м`ясного магазину, що вказує на те, що останні не мали будь-яких підстав для проведення фактичної перевірки не тільки магазину ОСОБА_1 , але інших магазинів тому що навряд чи одна підстава могла бути застосована до всіх магазинів нашого селища, а тому беручи до уваги вище вказане, можемо вважати що не було законних підстав задля проведення фактичної перевірки нашого магазину.

З огляду на вище викладене, ОСОБА_1 просила закрити провадження по справі.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються:

протоколом про адміністративне правопорушення;

поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 07.03.2025 № 520/10-36-07-08 вбачається, що ОСОБА_1 07.03.2025 о 15-00 год., здійснюючи розрахунки у магазині, розташованому за адресою: вул. Вокзальна, у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області, порушила порядок проведення розрахунків, а саме: проведення розрахункової операції без застосування РРО, без створення і надання відповідного розрахункового документу встановленої форми та змісту.

Виявлені порушення зафіксовані і в акті фактичної перевірки від 07.03.2025.

Згідно із випискою з ЄДРПОУ, яка міститься у матеріалах справи, ОСОБА_1 зареєстрована фізичною особою-підприємцем.

Адміністративним правопорушенням, передбаченим частиною 1 статті 1551 КУпАП є порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до п.1 та 2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Щодо заперечень ОСОБА_1 , суддя звертає увагу на таке.

Як вбачається із матеріалів справи працівниками ДПСУ було проведено фактичну перевірку дотримання ФОП ОСОБА_1 вимог Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Відповідно до ст. 15 вказаного Закону, контроль за додержанням суб`єктами господарювання порядку проведення розрахунків за товари (послуги), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, інших емітованих платіжних інструментів та інших вимог цього Закону здійснюють контролюючі органи шляхом проведення фактичних та документальних перевірок відповідно до Податкового кодексу України.

Відповідно до п. 80.1 ст. 80 ПК України, фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки (п. 80.2).

ОСОБА_1 у своїх запереченнях посилалася на те, що наказ на проведення фактичної перевірки їй надано на ознайомлення після проведення перевірки. Про цей факт ОСОБА_1 вказала також і в акті фактичної перевірки від 07.03.2025, який міститься у матеріалах справи.

Суддя зазначає, що не вручення копії наказу, а лише ознайомлення із ним суб`єкта господарської діяльності є порушенням порядку проведення фактичної перевірки, встановленого, зокрема, п. 80.1 ст. 80 ПК України. Водночас це порушення не спростовує факту невиконання ОСОБА_1 вимог Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР та не виправдовує її бездіяльності, яка полягала у проведенні розрахункової операції без застосування РРО, без створення і надання відповідного розрахункового документу встановленої форми та змісту.

Щодо підстав для проведення перевірки, суддя зазначає таке.

Відповідно до п. 80.4. ст. 80 ПК України, перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 цього Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

У п. 2.2.8 акту вказано, що проведення контрольної розрахункової операції було здійснено без застосоування РРО.

Тобто, підставою для проведення фактичної перевірки були приписи п.п. 80.2.1. п. 80.2 ст. 80 ПК України, за змістом якого, зокрема, фактична перевірка може бути проведена у разі коли за результатами перевірок інших платників податків виявлено факти, які свідчать про можливі порушення платником податків законодавства щодо виробництва та обігу підакцизних товарів, здійснення платником податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, та виникає необхідність перевірки таких фактів.

Отже, враховуючи викладені обставини та досліджені докази, вважаю доведеним, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.1551 КУпАП, тобто порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Вирішуючи питання про визначення виду і розміру адміністративного стягнення, яке слід застосувати до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя дійшов до таких висновків.

Санкцією ч. 1 ст. 1551 КУпАП передбачено: накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до матеріалів справи ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не притягувалася.

Враховуючи зазначені обставини та особу правопорушника, яка до адміністративної відповідальності даного виду раніше не притягувалася, суддя дійшов висновку про можливість призначення найменш суворої міри покарання штрафу.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення відповідно до ст. 34 КУпАП України, суддя не встановив.

Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 35 КУпАП України, суддею не встановлено.

Враховуючи особу правопорушника, соціальний стан, ступінь його вини, а саме: умисне вчинення адміністративного правопорушення; майновий стан та відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують покарання, суддя вважає, що ОСОБА_1 має бути призначене покарання в межах санкції, передбаченої ч.1 ст. 1551 КУпАП України, а саме: у виді штрафу. На переконання судді саме таке покарання є найбільш доцільним та достатнім для виховання особи, її виправлення та запобігання вчиненню нових правопорушень, оскільки штраф накладає на порушника певний фінансовий тягар, який в подальшому виховує особу правопорушника в дусі поваги до законів України та подальшої поведінки у суспільстві, і в більшій мірі є чинником запобігання вчиненню нових правопорушень.

Згідно пункту 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на дату ухвалення постанови становить 605,60 грн.

Керуючись статтями 280, 283, 284,294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1551 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 51,00 (п`ятдесят одна) гривня.

Штраф підлягає стягненню на користь держави (рахунок отримувача: UA0010842; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; код класифікації доходів бюджету:21081100), реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір на користь держави у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 коп.

Судовий збір підлягає стягненню в дохід держави (рахунок отримувача: UA 0026001; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; код класифікації доходів бюджету: 22030106) реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно із ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у встановлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу визначеного у постанові про стягнення штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з наступного дня після набрання постановою законної сили.

Суддя В. П. Антипенко

Дата набрання постановою законної сили "____"___________2025 р.

Строк пред`явлення постанови до виконання "____"________2025 р.