Справа № 645/861/25
Провадження № 3/645/383/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Мартинової О.М.,

секретар судових засідань Кривченко Т.В.,

розглянувши матеріал, що надійшов з Харківського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянки України, працюючої в КУ Новопсковській військовій адміністрації ЦНСП, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ,

-за ч.1 ст. 184 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

20.01.2025 року о 17 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 ухилялася від виконання батьківських обов`язків, передбачених ст. 12 ЗУ «Про охорону дитинства» та ст. 150 СК України, щодо виховання своєї доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка посварилася із матір`ю та пішла із дому у невідомому напрямку, та в подальшому 21.01.2025 року о 04год. 04 хв. була встановлена без нагляду дорослих, у комендантську годину в компанії невідомих підлітків в стані алкогольного сп`яніння за адресою АДРЕСА_3 .

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 184 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, викликався неодноразово, шляхом направлення судової повістки про виклик смс-повідомленням, за номером телефону наявним у матеріалах справи, однак причини своєї неявки суду не повідомив.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Будучи обізнаною про розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності судом, про що ОСОБА_1 було роз`яснено під час складання протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності, про рух справи повідомлено шляхом направлення судової повістки про виклик до суду. Разом з тим, доказів та заперечень для спростування складених відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення суду не надала, а тому розгляд справи здійснений на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Як зазначено в статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст.10,11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 260098 від 27.01.2025 року, ОСОБА_1 , 20.01.2025 року о 17 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , ухилялася від виконання батьківських обов`язків, передбачених ст. 12 ЗУ «Про охорону дитинства» та ст. 150 СК України, щодо виховання своєї доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка посварилася із матір`ю та пішла із дому у невідомому напрямку, та в подальшому 21.01.2025 року о 04год. 04 хв. була встановлена без нагляду дорослих, у комендантську годину в компанії невідомих підлітків в стані алкогольного сп`яніння за адресою АДРЕСА_3 . Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до ч. 1ст. 184 КУпАП, відповідальність за цим законом настає в разі ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Судовим розглядом встановлено, що вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, крім протоколу, підтверджується:

- рапортом старшого інспектора ХРУП №2 ВП №2 ГУНП в Харківській області від 20.01.2025 року, за фактом реєстрації заяви ЄО № 1123 від 20.01.2025 року яка надійшла 20.01.2025 року о 17-05 год. зі служби «102», про вчинення домашнього насильства донькою ОСОБА_2 відносно своєї матері ОСОБА_1 ;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_1 від 22.01.2025 року;

- заявою ОСОБА_1 від 20.01.2025 року;

- свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 07.07.2011 року, відповідно до якого матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_3 , яка згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 30.03.2024 року після реєстрації шлюбу змінила своє прізвище на « ОСОБА_4 »;

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Наведені обставини свідчать про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.184 КУпАП.

Таким чином, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини підтверджуються доказами, наявними в матеріалах справи.

Практика Європейського суду з прав людини показує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій факту, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Усе викладене вище дозволяє визнати ОСОБА_1 винною в інкримінованому їй правопорушенні.

Оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності в результаті всебічного повного та об`єктивного їх дослідження, вивчивши матеріали справи суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 184 КУпАП, а саме ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

При призначенні покарання суд враховує характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого правопорушення та особу правопорушника, яка дане правопорушення вчинила вперше.

Приймаючи до уваги обставини вчинення правопорушення, особу винної, суд вважає, що до неї слід застосувати стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятдесяти (50) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850,00 грн.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено справляння судового збору в разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення в розмірі 0,2 мінімальної заробітної плати, що становить 605,60 грн.

На підставі зазначеного та керуючись ст.ст. 184, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 184 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі п`ятдесяти (50) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 (вісімсот п`ятдесят) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. в дохід держави.

Роз`яснити, що згідно ч.1ст.307КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями300-1,300-2цього Кодексу, а вразі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Також роз`яснюємо що згідно ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.М. Мартинова