Справа № 713/749/25
Провадження №3/713/362/25
ПОСТАНОВА

іменем України

08.04.2025 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючий суддя Кибич І.А., за участю секретаря судових засідань Троценко Л.Г., з участю ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли з Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та жительки АДРЕСА_1 , працюючої вихователем ЗДО №2 «Росинка» Берегометської селищної ради, за ст.173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення Серія ВАД №355655 від 24.02.2025 року за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1 , вбачається, що остання 23.01.2025 року о 11-15 год. перебуваючи у приміщенні ДЗО «Росинка», який розташований в смт.Берегомет по вул.Кобилянська, 12, Вижницького району Чернівецької області, висловлювалась нецензурною лайкою, штовхнула дитину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на зауваження не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян. Своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, показала, що протокол не відповідає вимогам ч.2 ст.254 КУпАП, оскільки його було складено пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка ймовірно вчинила таке правопорушення, що в свою чергу тягне за собою його недопустимість, а тому він не може бути підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності. ОСОБА_3 не є вихованцем її групи. 23.01.2025 року хлопчик заходив до неї у групу, але розвернувся і пішов. З дитиною не спілкувалась і не контактувала. Їй нічого невідомо, хто повідомив ОСОБА_3 , що вона негідно поводилася з її дитиною. Ні в заяві, ні в поясненнях ОСОБА_4 не зазначено жодної інформації про нецензурну лайку. Пояснення свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 суперечать між собою. Вважає заяву ОСОБА_4 від 10.02.2025 року помстою та наклепом. ОСОБА_8 не булла очевидцем жодної події, її обвинувачення грунтуються на припущеннях та неправдивих відомостях. Зазначила, що громадський порядок та спокій громадян не порушувала. Просила закрити справу за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснив, що 23.01.2025 року, близько 11-10 год. прийшов у ЗДО №2 «Росинка» у групу дітей виховательки ОСОБА_1 та приніс одежу, щоб переодягнути племінника. В цей час там перебував хлопчик з іншої групи, який через декілька хвилин вийшов. ОСОБА_1 не виганяла дитину, не виражалася нецензурною лайкою, жодних конфліктів не було.

Суд, заслухавши ОСОБА_1 , свідка, дослідивши матеріали справи, вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з наступних підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП поліцейським надано:

протокол про адміністративне правопорушення Серія ВАД №355655 від 24.02.2025 року;

рапорт старшого інспектора-чергового Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області від 10.02.2025 року, який зареєстровано ЄО за №6123. Фабула ЄО: 10 лютого повідомила ст..інспектор ЮП Вижницького РВП Зельська Ю. про те, що із заявою звернулась ОСОБА_3 про те, що просить притягнути до відповідальності ОСОБА_1 , яка працює вихователькою в ДЗО «Росинка» в смт.Берегомет, яка 23.01.2025 року штовхнула її дитину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зі слів заявниці такі дії відбуваються досить часто;

заяву ОСОБА_3 від 10.02.2025 року з даних якої вбачається, що ОСОБА_3 звернулась до Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області із заявою в якій просила притягнути до відповідальності ОСОБА_1 , яка 23.01.2025 року дозволила собі штовхнути її дитину ОСОБА_2 такі дії відбуваються досить часто в групі, на майданчику. Її дитина має вади здоров`я, тому отримала травму психологічного характеру;

пояснення ОСОБА_3 від 10.02.2025 року з даних якого вбачається, що остання вказала, що 23.01.2025 року близько 11-15 год. їй зателефонувала вихователь групи «Смішарики», де виховується її син ОСОБА_2 та повідомила, що дитина схвильована так як його штовхнула вихователь з іншої групи ОСОБА_1 . Вказала, що її дитина є гіперактивною та часто покидає свою групу та заглядає до діток інших груп;

пояснення ОСОБА_1 від 10.02.2025 року з даних якого вбачається, що остання вказала, що працює вихователем. 23.01.2025 року знаходилась на робочому місці. До обіду приблизно о 11-20 год. до неї в групу зайшов, а точніше забіг ОСОБА_10 та штовхнувши на столі кубики з якими гралась дитина, одразу вибіг. Зазначила, що за дитиною не вибігала і навіть не встигла йому нічого сказати. На її думку це наклепи на неї та неправомірні дії. Заява ОСОБА_3 є наслідком та помстою за те, що вона звернулась із заявою про хуліганські дії останньої відносно неї 24.01.2025 року;

пояснення ОСОБА_6 від 10.02.2025 року з даних якого вбачається, що 23.01.2025 року знаходилась в групі «Смішарики», яку відвідує дитина ОСОБА_2 . Близько 11-00 год. ОСОБА_2 вибіг з групи і забіг в групу «Капітошка», де працює вихователем ОСОБА_1 . Вихователь ОСОБА_5 побігла за ОСОБА_11 та побачила як ОСОБА_1 вивела ОСОБА_2 за плечі, кинувши через вазон та штовхнувши на вихователя, на що ОСОБА_12 зробила їй зауваження;

пояснення ОСОБА_5 від 10.02.2025 року з даних якого вбачається, що 23.01.2025 року близько 11-00 год. була з дітками в своїй групі «Смішарики» та ОСОБА_2 забіг до групи «Капітошка», де працює вихователем ОСОБА_1 . Поки добігла щоб забрати ОСОБА_13 , то побачила, що ОСОБА_1 виштовхувала дитину за плечі із своєї групи і коли побачила її, то штовхнула дитину так, що він перелетівши вазон, впав їй в руки;

пояснення ОСОБА_14 від 24.02.2025 року з даних якого вбачається, що є свідком агресивної поведінки ОСОБА_15 до всіх дітей даного закладу. ОСОБА_10 особисто до неї використовував нецензурні слова, вихователь ОСОБА_12 сміялась і хлопчика не зупиняла, потім розповідала про цей випадок матері ОСОБА_16 з чого мати сміялась. 27.01.2025 року коли перебувала в групі «Капітошка» приблизно о 11-45 год. ОСОБА_10 забіг у групу і пішов гратися, діти помітно знервували та почали кричати « ОСОБА_11 , ОСОБА_11 », видно, що діти його бояться. Також систематично даний вихованець гуляє закладом і його шукають;

пояснення ОСОБА_7 від 24.02.2025 року з даних якого вбачається, що 23.01.2025 року перебувала на роботі в ЗДО №2 «Росинка» стала свідком конфлікту ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Перебуваючи на роботі син ОСОБА_4 перебував у садочку, граючись дитина зайшла у групу до ОСОБА_17 хлопчик поводив себе спокійно, не кричав. Коли ОСОБА_18 його побачила його в своїй групі штовхала, підвищуючи голос, виштовхувала дитину, знаючи, що у дитини проблеми з тиском. Коли їй зробили зауваження, то вона почала висловлюватись нецензурною лайкою. Близько 17-00 год. прийшла мама дитини і запитала спокійно ОСОБА_19 чому вона ображає дитину. На що ОСОБА_1 підняла крик, почала говорити, що відносно неї зводять наклеп.

Судом також встановлено, що ОСОБА_3 постановою Вижницького районного суду Чернівецької області від 05.03.2025 року було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст..173 КУпАП, по факту вчинення суперечки з ОСОБА_1 у громадському місці ЗДО №2 «Росинка» 23.01.2025 року о 16-15 год.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, вказаний протокол не відповідає вимогам ст.256 КУпАП відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, не зазначено якими саме діями ОСОБА_1 було порушено громадський порядок і спокій громадян, що є наслідком дрібного хуліганства і являється наслідком якого є відповідальність за ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, висловлювалась нецензурною лайкою.

Однак у заяві ОСОБА_3 вбачається, що остання вказала, що ОСОБА_1 штовхнула її дитину ОСОБА_2 , посилання щодо висловлювання нецензурною лайкою ОСОБА_1 заява не містить.

Також до протоколу не долучено відомостей про те, що було порушено громадський порядок та спокій громадян.

В ході розгляду справи не встановлено обставин та не підтверджено належними та допустимими доказами, які б свідчили про умисні дії ОСОБА_1 направлені на вчинення дрібного хуліганства, а саме, порушити громадський порядок та спокій громадян.

Події, які описані в протоколі про адміністративне правопорушення датовані 23.01.2025 року.

Із заявою про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 звернулась до Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області 10.02.2025 року. Протокол про адміністративне правопорушення Серія ВАД №355655, складено працівниками поліції 23.02.2025 року, що є порушенням ч.2 ст.254 КУпАП, відповідно до якої протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до позиції Верховного Суду від 31.01.2019 в справі №760/10803/15-а аналіз правових положень ст. ст. 254, 268 КУпАПдає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право користуватися правами, передбаченими ст. 268 КУпАП. Позбавлення особи можливості реалізувати надані їй права, які передбачені ст. 268КУпАП, на думку суду касаційної інстанції, не має форму незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Наведене свідчить, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено з порушенням вимог ст. 254 КУпАП, а тому не може вважатись належним доказом з огляду на вимоги ст. 252 КУпАП.

З досліджених судом доказів вбачається, що між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 існують неприязні відносини. Вказане виключає наявність в діях ОСОБА_1 ознак хуліганства.

Будь-яких інших доказів вини ОСОБА_1 суду не представлено.

Крім того суд звертає увагу на ту обставину, що на виклик суду свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_20 для надання особистих показань не з`явились, що свідчить про їх свідоме самоусунення від доведення своєї позиції в суді та підтвердження позиції, заявленої при оформленні матеріалів справи про адміністративне правопорушення. Наведене позбавило суд можливості перевірити твердження особи, уповноваженої на складання протоколу, як щодо наявності, так і щодо відсутності хуліганського мотиву в діях ОСОБА_1 .

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 провадженням закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Іван КИБИЧ