ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/55/25 Справа № 699/1763/24 Категорія: ст. 173 КУпАП Головуючий у І інстанції Літвінова Г. М. Доповідач в апеляційній інстанції Белах А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2025 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Белах А.В., за участі правопорушниці ОСОБА_1 , розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Корсунь Шевченківського райсуду Черкаської обл. від 14.11.2024 р., якою ОСОБА_1 , яка народилася

ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Корсунь-Шевченківський,

громадянку України, має вищу освіту, не

працює, не одружена, проживає

АДРЕСА_1 ,

притягнуто до адмінвідповідальності за ст. 173 КУпАП та на неї накладено адмінстягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 грн., стягнуто судовий збір у сумі 605,60 грн., -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до постанови суду, 8.09.2024 р. ОСОБА_1 поширила в мережі «ТікТок» допис, в якому виклала фото громадянина ОСОБА_2 , якого образила нецензурними словами на публічну мережу, чим порушила спокій громадян та вчинила адмінправопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду та закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в її діях складу адмінправопорушення. Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що суд не з`ясував всіх фактичних обставин справи, спрощено підійшов до розгляду справи. На думку апелянтки суд не взяв до уваги ті факти, що саме дії ОСОБА_2 мають ознаки хуліганства. Його дії та дії його родини спрямовані на зневажливе ставлення саме до її родини. Зауважує, що відеозапис, викладений у соцмережі, не містить ознак порушення спокою громадян.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, заслухавши ОСОБА_1 , яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити з викладених у ній підстав, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції, дослідивши мотиви і доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. При цьому, він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або не-обґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін;

2) скасувати постанову та закрити провадження у справі;

3) скасувати постанову та прийняти нову постанову;

4) змінити постанову.

Так, відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адмінправопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом закону, протокол про адмінправопорушення, пояснення особи, свідків, висновок експерта тощо, є документами, що офіційно засвідчує подію адмінправопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є джерелами доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Протокол про адмінправопорушення складається відповідно до вимог ст. ст. 254-256 КУпАП.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адмінправопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адмінвідповідальність.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адмінвідповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Проявом дрібного хуліганства є не аби яка брутальна лайка, а така яка є нецензурною, в даному випадку, згідно словника з нецензурних слів та виразів «чмо» означає слабку, беззахисну людину; погану людину; характеризує приниження, слабкодухість; або неохайну людину.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адмінправопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Відповідно до протоколу про адмінправопорушення серії ВАВ № 229158 від 29.10.2024 р., 8.09.2024 р. ОСОБА_1 поширила в мережі «ТікТок» допис, в якому виклала фотографію ОСОБА_2 , якого образила нецензурними словами на публічну мережу, чим порушила спокій громадян та вчинила адмінправопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

На обґрунтування вчинення ОСОБА_1 адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, матеріали справи містять: копію рапорту помічника чергового ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській обл. від 3.10.2024 р., відповідно до якого ОСОБА_3 звернувся з заявою про те, що 28.09.2024 його сусідка ОСОБА_1 поширила в мережі «ТікТок» допис, у якому виклала фото заявника без його згоди, даний пост принижує честь і гідність заявника ( а. пр. 4), письмові пояснення ОСОБА_1 , з яких вбачається, що протягом шести місяців 2024 р. її сусіди та жителі будинку, у якому вона проживає у АДРЕСА_1 , постійно намагаються щось спровокувати, цькують її, маніпулюють, не дотримуються сусідської етики ( а. пр. 6); роздруківки скріншотів постів користувача Tetiana Polishchuk із зображенням ОСОБА_2 та образливими дописами, під дописами є образливі коментарі глядачів ( а. пр. 8-12).

Згідно ст. 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.

Водночас, ст. 32 Конституції України встановлено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

З розвитком інтернет ресурсів та соціальних мереж, а також його активним наповненням користувачами, очевидно, що образливі вислови в соціальних мережах, що порушують громадський порядок і спокій громадян, зокрема окремих, можуть становити склад адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до офіційного тлумачення положення ч. 1 та 2 ст. 32, ч. 2 та 3 ст. 34 Конституції України, зазначеного в Рішенні Конституційного Суду № 2-рп/2012 від 20.01.2012:

- інформацією про особисте та сімейне життя особи є будь-які відомості та/або дані про відносини немайнового та майнового характеру, обставини, події, стосунки тощо, пов`язані з особою та членами її сім`ї, за винятком передбаченої законами інформації, що стосується здійснення особою, яка займає посаду, пов`язану з виконанням функцій держави або органів місцевого самоврядування, посадових або службових повноважень. Така інформація про особу є конфіденційною;

- збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди державою, органами місцевого самоврядування, юридичними або фізичними особами є втручанням в її особисте та сімейне життя. Таке втручання допускається винятково у випадках, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

З огляду на вказане, свобода думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань певної особи закінчується там, де починається простір іншої особи, зокрема її честь та гідність.

Вина ОСОБА_1 підтверджена належними, допустимими та достатніми доказами, а саме протоколом, наданими суду першої інстанції поясненнями ОСОБА_1 та потерпілого ОСОБА_2 ( а. пр. 7), протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується ( а. пр. 5); роздруківками скріншотів дописів, які створені правопорушницею а бо за її участі.

Доводи апелянтки про те, що суд першої інстанції виніс незаконну постанову щодо неї у зв`язку з невідповідністю висновків судді фактичним обставинам справи є необґрунтованими та спростовуються даними дослідженими та наведеними в постанові суду доказами.

Аналізом матеріалів справи встановлено, що викладений в постанові суду першої інстанції висновок про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, відповідає фактичним обставинам справи, є законним, обґрунтованим, повністю узгодженим із наявними в матеріалах справи доказами, в їх сукупності.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що місцевим судом повно та всебічно досліджені матеріали справи та правильно встановлені фактичні обставини справи.

Таким чином, апеляційний суд не вбачає підстав для скасування постанови суду першої інстанції та закриття провадження по адміністративній справі.

Доводи апеляційної скарги про допущені порушення в процесі провадження у цій справі не ґрунтуються на матеріалах справи із яких вбачається, що порушень закону, які б тягли скасування чи зміну постанови допущено не було.

Матеріали справи містять докази доведеності події адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та вини ОСОБА_1 у його вчиненні.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Постанову Корсунь- Шевченківського райсуду Черкаської обл. від 14.11.2024 р., якою ОСОБА_1 визнано винною та притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - залишити без змін, а її апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Белах А.В.