Єдиний унікальний номер: 379/1329/24
Провадження № 3-зв/379/3/25
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2025 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Шабрацький Г.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про відвід судді Таращанського районного суду Київської області Зінкіна В.І., у справі ЄУН 379/1329/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

16 жовтня 2024 року від батальйону № 2 полку патрульної поліції в місті Біла Церква та Білоцерківському районі УПП у Київській області до Таращанського районного суду Київської області надійшли адміністративні матеріали, складені відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.10.2025 вищевказана справа передана судді Зінкіну В.І.

04.04.2025 до Таращанського районного суду Київської області надійшла заява особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , про відвід судді, мотивована тим, що дії судді Зінкіна В.І. викликають об`єктивні сумніви щодо упередженості у розгляді справи щодо заявника. Так, під час розгляду справи в суді, суддя Зінкін В.І. відразу однобічно став на бік потерпілої ОСОБА_2 . Своєю поведінкою суддя демонстрував упередженість та суб`єктивно-негативне відношення до заявника, як до особи, що притягається до адміністративної відповідальності. Ставлення судді порушує базові принципи адміністративної відповідальності, такі як: верховенства права, законності, обґрунтованості, справедливості, що не дає справедливо та прозоро розглядати справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Згідно з п.4 ч.1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

З цих підстав, заявник заявила відвід судді Таращанського районного суду Київської області Зінкіну В.І. у справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

04.04.2025 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями указану справу передано для розгляду судді Таращанського районного суду Київської області Шабрацькому Г.О.

Заявник особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та особа, якій заявлено відвід, - суддя Зінкін В.І. про день час та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явились, їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Від головуючого судді, якому заявлено відвід, повідомлень про намір брати участь в розгляді заяви про відвід або пояснень не надходило.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України за неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Вивчивши матеріали справи, проаналізувавши доводи заяви, суддя вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Кодекс України про адміністративні правопорушення фактично не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду заяви про відвід.

Водночас, згідно ч. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950, кожна людина має право при визначенні її громадянських прав і обов`язків або будь-якого кримінального обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині справедливий розгляд її справи незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Враховуючи викладене, суддя дійшов висновку про те, що в даному випадку правомірним і доцільним буде застосування аналогії процесуального закону про відвід судді за правилами, закріпленими в КПК України.

Так, статтею 75 КПК України передбачений вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в розгляді справи. Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Європейський суд з прав людини зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

За практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

За вимогою частини 5 статті 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.

Сумнів у неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя, слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст. 75 КПК України та ст. 76 КПК України.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Проте такі обставини при розгляді заяви про відвід головуючого судді Таращанського районного суду Київської області Зінкіна В.І. судом не встановлені.

Так, зі змісту заяви ОСОБА_1 вбачається, що підставою для відводу судді Таращанського районного суду Київської області Зінкіна В.І. є те, що він відразу однобічно став на бік потерпілої ОСОБА_2 . Своєю поведінкою суддя демонстрував упередженість та суб`єктивно-негативне відношення до заявника, як до особи, що притягається до адміністративної відповідальності. При цьому заявниця не навела жодного конкретного випадку поведінки судді Зінкіна В.І. під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, який вона трактує як упередженість судді.

Наведені заявником загальні вислови свідчать про її незгоду з окремими аспектами розгляду суддею справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності за статтею 130 КУпАП, що не є підставою для висновку про упередженість судді або наявність в нього особистої зацікавленості у розгляді даної справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_1 .

Жодних доказів допущення суддею Зінкіним В.І. будь-яких дій, що могли б викликати сумнів у його неупередженості чи необ`єктивності при розгляді вищевказаної адміністративної справи, суду не надано, тобто заявником не доведено наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді або свідчать про наявність особистої зацікавленості при розгляді справи про притягнення до адміністративної відповідальності.

Вирішуючи питання про відвід головуючого судді, суд бере до уваги усталену практику органів судової влади на предмет того, що сама собою незгода учасника процесу з конкретними рішеннями судді під час судового провадження не може свідчити про упередженість та необ`єктивність судді та бути підставою для відводу (зокрема, рішення ВРП від 07.02.2020 у справі № 338/1дп/15-20).

Аналогічна правова позиція про те, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу, випливає із норм частини 4 статті 36 КАС України. Попри те, що КАС України не регулює порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення, закріплення законодавцем даного нормативного припису на рівні закону додатково свідчить про раціональність та обґрунтованість даного нормативного правила.

Наявність інших підстав, які передбачені законом, що виключають можливість участі судді Зінкіна В.І. у розгляді справи №379/1329/24, не встановлено.

Європейський Суд з прав людини у своїх рішеннях відзначав, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Веттштайн проти Швейцарії»).

Отже, беручи до уваги те, що у судовому засіданні не було підтверджено наявність достатніх підстав для спростування такої презумпції, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Таращанського районного суду Київської області Зінкіна В.І., слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 7 КУпАП, ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Таращанського районного суду Київської області Зінкіна В.І., у справі ЄУН 379/1329/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП відмовити.

Постанова набирає чинності негайно після проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Григорій ШАБРАЦЬКИЙ