Справа № 216/2428/25
провадження 3-зв/216/2/25
ПОСТАНОВА

іменем України

10 квітня 2025 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Чирського Г.М.

за участю секретаря судового засідання Смолдирева М.Є., заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №6 заяву ОСОБА_1 про відвід судді,-

в с т а н о в и в :

У провадженні судді Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Кузнецова Р.О. перебувають матеріали справи про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП (справа №216/2428/25).

09.04.2025 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді, яка шляхом автоматизованого розподілу справ між суддями надійшла в провадження судді Чирського Г.М. У вказаній заяві заявник просить відвести суддю Кузнецова Р.О. від розгляду справи про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП, з підстав упередженості та небезсторонності судді при розгляді даної справи та іншої адміністративної справи, за якою суддя Кузнецов Р.О., на думку скаржника, незаконно притягнув останнього до адміністративної відповідальност, не викликаючи у судове засідання.

Відповідно до ст. 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

У Кодексі України про адміністративні правопорушення відсутні норми, які передбачають відвід (самовідвід) судді. Вказані обставини можуть свідчити не про наявність прогалин у Кодексі України про адміністративні правопорушення щодо врегулювання права на відвід і порядку розгляду заяви про відвід, а про кваліфіковане (свідоме) мовчання законодавця, який враховує короткі строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, нетривалі строки давності притягнення до адміністративної відповідальності та можливість оскарження рішення судді в апеляційному порядку.

Разом з цим, відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на розгляд справи безстороннім судом.

Зважаючи на викладене, з метою недопущення порушення прав, інтересів і свобод особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд вважає за необхідне розглянути вказану заяву про відвід по суті за аналогією процесуальних норм, які містяться в КПК України, оскільки у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 Європейський суд з прав людини зазначив, що український уряд визнав кримінальний характер КУпАП.

Обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні зазначені у ст. 75 КПК України, зокрема, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Відповідно до ч. 3 ст. 81 КПК України питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду).

Дослідивши матеріали справи, розглянувши заяву про відвід, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу та необхідності відмови у задоволенні заяви, з огляду на наступне.

Виходячи зі змісту заяви про відвід, в обґрунтування відводу зазначено, що суддя Кузнецов Р.О. неодноразово розглядав справи щодо заявника, але в судові засідання його не викликав та виносив рішення без його участі. Такі дії судді заявник розцінює як порушення ст.ст. 268, 277-2 КУпАП, що призводить до порушення права на захист та вказує на наявність упередженості та небезсторонності судді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії або виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. При вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Фей проти Австрії» суд вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. А тому, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Таким чином, під час розгляду заяви про відвід суд вважає, що достатньо обґрунтованих підстав, які б підтверджували упередженість та небезсторонність судді Кузнецова Р.О. при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП, не встановлено, а незгода заявника з процесуальними рішеннями та діями судді в рамках цієї справі не можуть бути підставою для відводу, а має наслідком право сторони на апеляційне оскарження судового рішення, а тому заява про відвід судді Кузнецова Р.О. задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 76 КПК України, ст.ст. 283-285 КУпАП суд,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Кузнецова Романа Олександровича, у справі про адміністративне правопорушення, щодо ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М.Чирський