Справа № 761/7084/25
Провадження № 3/761/2133/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Овсеп`ян Т.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який раніше притягувався до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 178 КУпАП,

за ч.2 ст.51 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 , 12.02.2025 о 20 год. 12 хв., знаходячись в магазині «Лоток», за адресою: м. Київ, вул. Я. Корчака, 26, здійснив дрібну крадіжку товару на загальну суму 1979 грн. 76 коп. без ПДВ.

Крім того, ОСОБА_1 , 13.02.2025 о 21 год. 00 хв., знаходячись в магазині «Лоток», за адресою: м. Київ, вул. Я. Корчака, 26, здійснив дрібну крадіжку товару на загальну суму 1833 грн. 60 коп. без ПДВ.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ч.2 ст.51 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 , будучи повідомленим про день та час судового розгляду, неодноразово не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Так, статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

У поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).

Так, протоколи про адміністративні правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , а отже останньому було відомо про існування судового провадження відносно нього.

При цьому, на переконання суду, зловживаючи своїми правами, ОСОБА_1 з моменту надходження до суду протоколів про адміністративне правопорушення, зокрема з 19.02.2025 не вжив належних заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження та не з`являвся на виклик в судові засідання.

З огляду на викладене, враховуючи, що не встановлено поважності причини неявки ОСОБА_1 02.04.2025 в судове засідання, суд вважає за необхідне розглянути справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 51 КУпАП у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, а саме: протоколи про адміністративні правопорушення серії ВАД №626012, № 626013, рапорт зі спеціальної лінії 102, заяви керуючої магазином, довідки про вартість викраденого майна, письмові пояснення ОСОБА_1 рапорт ДОП Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні зазначених вище дій в повному обсязі зібраними по справі доказами у їх сукупності.

Відповідно до ч.2 ст.36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення, судом враховується особа правопорушника, відношення до скоєного та майновий стан останнього, характер вчиненого правопорушення та його наслідки, а також сприяння досягненню основної мети - вихованню правопорушника, запобігання вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 605 /шістсот п`ять/ гривень 60 /шістдесят/ копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.23-24, 27, 33-36, ч.2 ст.51, 283-285, 294 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5 100 /п`ять тисяч сто/ гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 605 /шістсот п`ять/ гривень 60 /шістдесят/ копійок.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга до відповідного апеляційного суду подається через місцевий суд, що виніс постанову.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст.32 КУпАП.

Відповідно до вимог ст.ст. 307-308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладання штрафу, а у разі оскарження або внесення подання - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Суддя