Справа № 473/1185/25
П О С Т А Н О В А

іменем України

"04" квітня 2025 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Волосовського А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, що надійшли від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.51 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2

В С Т А Н О В И В:

У протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД №609631 від 04.03.2025 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, зазначено, що: «04.03.2025 року близько 15-30 год. в ОСОБА_1 , перебуваючи в магазині «Аква» по вул.Болгарська 127А, таємно викрав з полиці магазину морозиво «Mars» ящик в кількості 40 шт., апельсин 1 шт., шоколадні батончики Roshen в кількості 12 шт. на загальну суму 2300 грн., морозиво «Mars» на суму 1920 грн., батончики Roshen на суму 300 грн., апельсини на суму 80 грн.».

Дії ОСОБА_1 особою, яка склала протокол, кваліфіковані за ч.2 ст.51 КУпАП.

Судом було досліджено матеріали провадження та встановлено, що згідно з протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 04.03.2025 року ОСОБА_2 , яка є ФОП « ОСОБА_3 » повідомила поліцію про те, що 04.03.2025 року приблизно о 15-30 год. н/о шляхом вільного доступу вчинила крадіжку товару з приміщення магазину «Аква» по АДРЕСА_3 .

До справи долучені письмові пояснення ОСОБА_2 , які вона надала поліції під час складання протоколу, в яких вона підтверджує факт викрадення майна з магазину, що й стало підставою для звернення до поліції.

В письмових поясненнях ОСОБА_1 , які він надав поліції, він визнав свою провину у викраденні товару з магазину «Аква» 04.03.2025 року.

З письмових пояснень ОСОБА_4 , які вона надала працівникам поліції, вбачається, що 04.03.2025 року її син ОСОБА_5 перебував у стані алкогольного сп`яніння та викрав продукти з магазину «Аква» по вул.Болгарській в м.Вознесенську. Після чого ввечері того ж дня викрадений товар повернув власнику.

Відповідно ст.278 Кодексу України про адміністративні правопорушення під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Порушення порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення та не зазначення у протоколі всіх ознак складу адміністративного правопорушення, позбавляє процесуальної можливості орган (посадову особу), уповноважений розглядати справу про адміністративне правопорушення, з`ясувати обставини щодо вчинення адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, відтак, і наявність складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Одним із елементів складу адміністративного правопорушення є його об`єктивна сторона дія чи бездіяльність, наслідки в даному випадку у вигляді шкоди, що відповідає вартості викраденого майна, та причинний зв`язок між діями чи бездіяльністю та наслідками, що настали.

У даному випадку для розрахунку вартості викраденого майна за ст.51 КУпАП використовують податкову соціальну пільгу аби встановити межу кваліфікації дрібної крадіжки.Так законом України від 18 липня 2024 року №3886-IX ст.51 КУпАП викладено у новій редакцій та встановлено, що максимальний розмір викраденого майна для кваліфікації дій особи як дрібне викрадення чужого майна за ч.2 ст.51 КУпАП не може перевищувати двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, розмір якого визначається на підставі положень пункту 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового Кодексу України для відповідного року, що в 2025 році становить 3028 гривень. Згідно із ч.2 ст.51 КУпАП 0,5 НМДГ - половина від 1 514 грн. 757 грн. Якщо людина вкраде майно на таку суму, то її дії підпадатимуть під ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст.51 КУпАП, а більше цієї суми і до 3028 грн., то такі дії слід кваліфікувати за ч.2 ст.51 КУпАП.

Отже, конструкція об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП, свідчить про обов`язковість належного встановлення вартості майна, яке було викрадене.

Також з об`єктивної сторони крадіжка відноситься до злочинів/правопорушень з матеріальним складом. Тому, крім діяння (таємного викрадення), обов`язковими її ознаками є позитивна матеріальна шкода, спричинена власнику викраденого майна, яка визначається його вартістю.

Визначення вартості викраденого майна має значення для розмежування діянь, передбачених ст.51 КУпАП та ст.185 КК України.

Згідно з висновком щодо застосування норм права, який міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25 листопада 2019 року в справі №420/1667/18, Постанова від 25 листопада 2019 року справа №420/1667/18 провадження № 51-10433 кмо 18 Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду визначено, що: «В окремих кримінальних провадженнях для встановлення розміру матеріальних збитків не потрібні наукові, технічні або інші спеціальні знання, а достатньо загальновідомих і загальнодоступних знань для оцінки даних, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування, про найменування викраденого товару та його вартості (наприклад, щодо вартості викраденої безпосередньо з магазину роздрібної торгівлі товарної продукції, на яку є роздрібна ціна) чи проведення простих арифметичних розрахунків».

Згідно ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вичиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які установлюють об`єктивну істину у справі.

Суд звертає увагу на той факт, що в протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД №609631 від 04.03.2025 року працівником поліції, який склав цей протокол, визначено вартість викраденого майна 2300 грн. Натомість як довідки про вартість викраденого майна з магазину чи експертного висновку матеріали справи не містять та є не зрозумілим яким чином було встановлено вартість викраденого та за якими цінами.

Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що провадження по справі слід закрити за відсутністю складу правопорушення, оскільки наданими доказами не доведено наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП, а саме відсутні докази на підтвердження вартості викраденого майна. Суд не уповноважений збирати докази на підтвердження вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки це є обов`язком осіб, які відповідно складають протоколи. Так, ч.2 ст.251 КУпАП передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, у даному випадку на органи Національної поліції.

За таких обставин провадження по справі відносно ОСОБА_1 слід закрити з підстав, передбачених п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП, а саме через недоведеність поліцією об`єктивної сторони правопорушення, зокрема вартості викраденого майна.

Щодо питання про повернення протоколу, то суд вважає, що це право, а не обов`язок суду приймати рішення про повернення протоколу. Тим більше, що згідно із Постановою від 02 вересня 2021 року справа №11-97 сап20 Велика Палата Верховного Суду зазначила таке:

«74. Норми КУпАП, які встановлюють процедуру адміністративного розслідування і стадію розгляду справи уповноваженим органом (судом), не містять законодавчих положень, які б за окресленої правової ситуації передбачали можливість повертати справу про адміністративне правопорушення для дооформлення протоколу й належного виконання вимог статті 256 цього Кодексу у частині забезпечення присутності порушника в суді. Водночас немає й процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього. Принаймні чітких й однозначних положень, які б дозволяли чи забороняли повертати протоколи для забезпечення присутності порушника під час розгляду справи, процесуальне адміністративно-деліктне законодавство не містить.

89. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що відсутність чітко встановленого законом порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення або неузгодженість його складових унеможливлює настання відповідальності судді за свободу суддівського розсуду, тобто можливість судді обирати (визначати) найбільш оптимальний варіант рішення (дії) з кількох юридично допустимих його (її) варіантів».

Крім того, після повернення протоколу посадовій особі, що його склала, жодні виправлення до протоколу вже внесені не можуть бути, оскільки згідно п.6 та п.7 Розділу ІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376 «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції»: «Усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено».

Тим більше, що постановою судді Миронової О.В. від 07 березня 2025 року протокол вже повертався до поліції, проте недоліки, про які вказав суд, в повній мірі усунені не були.

Керуючись ч.2 ст.51, 247, 283, 284, 287 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.2 ст.51 КУпАП- закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар