П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.04.2025 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., розглянувши матеріали справи, які надійшли з ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Київ, мешканки АДРЕСА_1 , зареєстроване місце проживання якої за адресою АДРЕСА_2 , з вищою освітою, тимчасово не працює за ст. 173 КУпАП,

встановив:

Протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №249371 від 01.03.2025 стверджується, що 01.03.2025 о 10 год. 30 хв. ОСОБА_1 за адресою Ужгородський р-н, с. М. Селменці, вул. Головна, 50 облила фекаліями авто Шкода, власником якого є ОСОБА_2 , чим образила людську честь та гідність. Вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 вину не визнала, зазначила, що ОСОБА_2 здійснив паркування свого автомобіля біля в`їзду до її домогосподарства, чим на тривалий час перекрив можливість безперешкодного доступу до воріт їй та іншим мешканцям будинку. З цього приводу між нею та власником автомобіля виник конфлікт. Нецензурною лайкою вона не висловлювалась. Громадський порядок не порушувала. Облила автомобіль під час конфлікту з водієм, який відбувся безпосередньо перед її двором, через його дії з блокування заїзду у двір.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ст. 173 КУпАП визначає дрібне хуліганство як нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Також з диспозиції зазначеної норми закону вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Тобто, громадське місце є обов`язковою ознакою, яка підлягає доказуванню під час розгляду справи про адміністративні правопорушення. Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. З мотивів явної неповаги до суспільства.

До поняття «інші подібні дії» слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Тобто, виходячи з граматичного тлумачення диспозиції даної норми КУпАП, орган поліції зобов`язаний при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, зазначати конкретно в чому саме полягали хуліганські дії особи, що прямо витікає з диспозиції статті (нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок) і це є обов`язковим.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного ст. 173 КУпАП, необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила хуліганські дії та в чому вони полягають.

При цьому зі змісту розглядуваного не вбачається, що дії ОСОБА_1 були спрямовані на порушення громадського порядку чи спокою громадян без будь-яких причин.

Місцем вчинення правопорушення зазначено АДРЕСА_1 , що збігається з місцем проживання ОСОБА_1 . При цьому матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять відомості про те, що ОСОБА_1 був порушений громадьский порядок.

З фабули розглядуваного протоколу та пояснень ОСОБА_1 встановлено, що між нею і ОСОБА_2 виник міжособистісний конфлікт щодо дій останнього при паркуванні автівки на заїзді до її дворогосподартсва.

Тобто, судом встановлено, що дії ОСОБА_1 вчинені щодо власника автомобіля ОСОБА_2 , на грунті конфлікту, внаслідок його неправильного паркування і блокування заїзду у двір, за відсутності мотиву явної неповаги до суспільства, що в свою чергу не дає підстав для кваліфікації її дій, як хуліганство.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

За вищезазначених обставин, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме відсутній об`єкт та об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, зокрема не встановлення судом того, що дії ОСОБА_1 були безпричинно спрямовані на порушення громадського порядку, а тому провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 247 КУпАП, суд

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов