Справа №173/364/25
Провадження №3/173/208/2025
ПОСТАНОВА

іменем України

19 березня 2025 р. м. Верхньодніпровськ

Суддя Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Бурхан С.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Верхньодніпровську, справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від ВП № 3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області відносно

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

РНОКПП в матеріалах справи відсутній;

місце проживання:

АДРЕСА_1

місце роботи: не працює,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, ч.2 ст.173-2 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ВАД №346560 від 08.02.2025 року в період з 07.02.2025 року по 08.02.2025 року АДРЕСА_1 ОСОБА_1 висловлювався в адресу співмешканки ОСОБА_2 грубою нецензурною лайкою та погрозою фізичною розправою, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Крім того, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ВАД №640775 в період з 09:00 07.02.2025 року по 08.02.2025 року ОСОБА_1 в присутності малолітньої дитини ОСОБА_3 погрожував фізичною розправою своїй співмешканці ОСОБА_2 та висловлювався в її адресу грубою нецензурною лайкою, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.173-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 з`явився, вину у вчиненні даного правопорушення не визнав, пояснив, що жодного насильства він щодо потерпілої не вчиняв, вони перебувають в процесі розлучення . Теща та дружина постійно викликають поліцію з метою виселити його таким способом з будинку. Він разом з дружиною зараз не живе, проживає у батьків.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна, умисна або необережна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положення ст.251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, яка використовується при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст.252 КУпАП, висновок про наявність вини ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.ст. 278, 280 КУпАП, суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Дослідивши протоколи про адміністративні правопорушення, суддя приходить до висновку, що вони складені з порушенням вимог ст.256 КУпАП. Так, в протоколах в графі потерпілий не зазначено відомості про потерпілих осіб.

Крім того, підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Дослідивши відомості про склад адміністративного правопорушення, зазначений в протоколі про адміністративне правопорушення ВАД №346560 встановлено, що особою, що складала протокол належним чином не зазначено час вчинення правопорушення, оскільки в протоколі містяться відомості, що правопорушення було вчинено в період з 07.02.2025 року по 08.02.2025 року, при цьому мається допис над даним текстом «о 9:00», в рапорті доданому до матеріалів містяться відомості, що потерпіла звернулася до поліції 08.02.2025 року о 10:16 годині, що робить неможливим з`ясування точного часу вчинення даного правопорушення.

Диспозицією ч.1 ст.173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого. Диспозиція ч.2 даної статті передбачає вчинення тих самих дій щодо малолітньої чи неповнолітньої особи.

Відповідно до п.14 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Однак, суд звертає увагу на те, що у протоколах про адміністративні правопорушення серії ВАД №346560 від 08.02.2025 року та серії ВАД №640775 від 08.02.2025 року не конкретизовано яка саме шкода заподіяна потерпілим (які саме дії, бездіяльність, висловлювання кривдника призвели до яких конкретно наслідків для постраждалої особи), хоча це прямо випливає з диспозиції статті 173-2 КУпАП.

За відсутністю всіх обов`язкових елементів складу даного правопорушення, можливість притягнення особи до відповідальності за ч.1, ч.2 ст.173-2 КУпАП, виходячи з вимог ч. 1 ст. 247 цього Кодексу, виключається.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Із врахуванням положень і тлумачень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам ст. 283 КУпАП, ґрунтуватися на встановлених в ході судового розгляду обставинах та достатніх і беззаперечних доказах, оцінка яких проводиться в порядку ст. 252 КУпАП, шляхом всебічного, повного і об`єктивного їх дослідження як окрема, так і в сукупності з іншими обставинами.

З огляду на вищезазначене, та враховуючи, що висновки про доведеність винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо винуватості тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку про те, що факт вчинення ОСОБА_1 правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.173-2 КУпАП, свого підтвердження в судовому засіданні не знайшов.

У відповідності до ст. 247 ч. 1 п. 1 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу зазначеного адміністративного правопорушення.

З врахуванням наведеного, провадження в справі про адміністративні правопорушення слід закрити в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Оскільки адміністративне стягнення на ОСОБА_1 не накладається, то судовий збір по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до приписів ст. 40-1 КУпАП - не сплачується.

На підставі викладеного та керуючись ст.9, 221, 247, 283 КУпАП суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.173-2 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення зазначеного десятиденного строку, встановленого для її оскарження.

Суддя С.М. Бурхан