Справа № 177/716/25
Провадження № 3/177/287/25
П О С Т А Н О В А

Іменем України

28 березня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Суботіна С. А.

за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, працюючого директором ТОВ «Альфа-контроль», зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , 20.03.2025 о 08 год. 30 хв., знаходячись у приміщенні Широківського ЖКП (громадській будівлі), що за адресою: вул. Садова, буд. 1а у с. Новопілля Криворізького району Дніпропетровської області, під час конфлікту з ОСОБА_2 , поводив себе емоційно, розмахував руками та штовхав ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, тим самим, вчинив дрібне хуліганство.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнав, обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення заперечував. Пояснив, що 20.03.2025 близько 08 год. 30 хв. перебував в будівлі Широківського ЖКП, де, як споживач, спілкувався з контролером щодо укладення договору з водопостачання. У їх розмову втрутився ОСОБА_2 , який є керівником ЖКП та в грубій формі попросив його залишити будівлю. Пояснив, що дійсно поводив себе емоційно, проте, виключно через хамовиту поведінку керівника Широківського ЖКП, проте, нецензурною лексикою не виражався в приміщенні, керівника не штовхав, вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 надав пояснення про те, що 20.03.2025 ОСОБА_1 , перебуваючи в будівлі Широківського ЖКП, у кабінеті контролера ОСОБА_3 , агресивно висловлював своє незадоволення умовами договору з водопостачання, при цьому, фактично зайняв весь робочий стіл контролера, розклавши на ньому свої документи, на зауваження ОСОБА_3 залишити її робочий кабінет та звернутися до юриста не реагував, тим самим, перешкоджав робочому процесу ЖКП. У той момент, коли він у черговий раз підійшов до столу контролера, за яким сидів ОСОБА_1 і попрохав його прибрати особисті документи та залишити кабінет, останній продовжував кричати, після чого встав та почав його штовхати. Оскільки ОСОБА_1 на зауваження не реагував та продовжував свою протиправну поведінку, ОСОБА_3 викликала працівників поліції.

Опитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , надали пояснення про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи 20.03.2025, близько 08 год. 30 хв. у приміщенні Широківського ЖКП, поводив себе агресивно, кричав, розмахував руками, на зауваження припинити свої протиправні дії та не перешкоджати робочому процесу підприємства не реагував. На зауваження керівника Широківського ЖКП ОСОБА_2 забрати документи, які він розклав на робочому столі контролера ОСОБА_3 та залишити приміщення ЖКП, почав його штовхати, у зв`язку з чим, остання викликали поліцію.

Суддя, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали справи, надавши оцінку доказам в їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Правилами ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому правопорушенні, суду надано: протокол про адміністративне правопорушення від 20.03.2025серії ВАД № 643035, у якому викладено обставини вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП; посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 ; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 20.03.2025, де ОСОБА_2 просить притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за фактом вчинення ним 20.03.2025 дрібного хуліганства у приміщенні Широківського ЖКП; письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , які є аналогічними тим, які кожен із них надав у судовому засіданні.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими спеціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою для кваліфікації дій особи як «дрібне хуліганство» є наявність такого обов`язкового елементу об`єктивної сторони як «громадське місце».

Громадське місце - це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. Зокрема, під`їзди, підземні переходи, стадіони. Зокрема, громадським місцем є ліфт, таксофон, приміщення та територія закладів охорони здоров`я, навчальних закладів, дитячих майданчиків, спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, закладів фізичної культури і спорту, під`їзди житлових будинків, підземні переходи, транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів, приміщення закладів ресторанного господарства, об`єктів культурного призначення, органів місцевого самоврядування, інших державних установ, стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів, приміщення підприємств, установ та організацій усіх форм власності, готелів та аналогічних засобів розміщення громадян, гуртожитків, аеропортів та вокзалів.

Крім того, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності.

При розгляді адміністративних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушила особа своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

З суб`єктивної сторони правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Також суд звертає увагу, що законодавцем чітко визначено поняття «дрібного хуліганства», що включає в себе «нецензурну лайку в громадських місцях», «образливе чіпляння до громадян», а також «інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян». Вказані поняття не є тотожними.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

У даній справі встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи в приміщенні Широківського ЖКП, тобто у громадському місці, усвідомлюючи, що його дії протиправні та в результаті їх вчинення порушуються громадський порядок і нормальні умови праці для діяльності підприємства, допустив образливе ставлення до громадян, яке полягало в докучливій поведінці, пов`язаній із образливими діями, що зневажають честь і гідність людини, до того ж у грубій розв`язній манері, намагаючись задовольнити індивідуальні потреби самоствердження шляхом ігнорування гідності інших.

Тобто сукупність зібраних та досліджених у судовому засіданні доказів, свідчать про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за ознаками дрібне хуліганство, тобто образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При накладенні на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, дотримуючись положень ст. 33 КУпАП, суд враховує характер вчиненого правопорушення, його особу, ступінь вини, відсутність обставин, які пом`якшують або обтяжують його відповідальність, тому вважає за необхідне застосувати щодо нього адміністративне стягнення у виді штрафу, яке відповідно до вимог ст. 23 КУпАП, є справедливим та буде достатнім і необхідним для виховання особи.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст. 23, 24, 27, 33-35, 40-1, 173, 245, 268, 280, 283, п. 1 ч. 1 ст.284 КУпАП суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 (п`ятдесят одна) гривня 00 копійок.

Стягнути зі ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в особі Державної судової адміністрації України в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку на протязі десяти днів з моменту її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Відповідно до ст. 305 КУпАП питання, зв`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішується органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у вище вказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Повний текст постанови складено 31.03.2025

Суддя: