Справа №583/6075/24 Головуючий у суді 1-ї інстанції - Семенова О. С.
Номер провадження 33/816/437/25 Суддя-доповідач Філонова Ю. О.
Категорія 173 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2025 року суддя Сумського апеляційного суду Філонова Ю. О. ,з участю секретаря судового засідання Демченко А.Д., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника - адвоката Розторгуєвої В.Б. потерпілої ОСОБА_1 та її представника адвоката Яценка А.О. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції в місті Суми справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 05.12.2024, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючу, зареєстровану в АДРЕСА_1 , фактично проживаючу в АДРЕСА_2 ,

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та якою на неї накладено адміністративне стягнення у виді громадських робіт на строк 40 год.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 605,60 грн процесуальних витрат.

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 05.12.2024 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у виді громадських робіт на строк 40 год. за те, що вона 05.10.2024 близько 19.00 год перебуваючи на вул. Батюка в м. Охтирка поблизу магазину «Обжорка», ображала нецензурною лайкою та вилила каву на ОСОБА_1 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

З таким рішенням суду не погодилась особа, яка притягнута до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 і подала апеляційну скаргу в якій просила постанову Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 05.12.2024 скасувати, а провадження у справі відносно неї просила закрити за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення.

Крім цього, ОСОБА_1 просила викликати і допитати в якості свідків: 1) ОСОБА_2 ; 2) ОСОБА_3 ; 3) ОСОБА_4 ; 4) ОСОБА_5 ; 5) ОСОБА_6 .

В обґрунтування своїх вимог ОСОБА_1 зазначала, що суд безпідставно розглянув справу без її участі (повісток не отримувала, телефоном не повідомляли, смс-повідомлення не надходили та заяви на їх відправку суду на подавала), суд не вислухав її пояснень, не дослідив всіх доказів, не допитав свідків та формально підійшов до вирішення справи.

ОСОБА_1 аналізувала склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, та наголошувала що в її діях він відсутній, оскільки громадський порядок вона не порушувала, а конфлікт 05.10.2024 викликаний саме особистими неприязними стосунками з ОСОБА_1 , при цьому зі сторони останньої.

Також зауважувала, що протокол про адміністративне правопорушення складено з порушеннями ст. 254 КУпАП, зокрема з порушенням строку на його складення в 24 год. (подія відбулась 05.10.2024, а протокол складено 27.11.2024). Крім цього, в протоколі не вказано та не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачено диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення. Протокол не містить відомостей про те, які образливі чіпляння вчинені нею ОСОБА_1 до потерпілої.

Також, ОСОБА_1 просила врахувати, що на лінію «102» телефонувала саме вона, оскільки син потерпілої вдарив її ОСОБА_1 доньку та ображав її ОСОБА_1 і доньок разом з потерпілою нецензурними словами. По вказаному факту відкривалось кримінальне провадження за ч. 2 ст. 125 КК України, однак було закрито у зв`язку з відсутністю складу злочину.

Щодо причин самого конфлікту, то тут ОСОБА_1 зазначала, що потерпіла ОСОБА_1 це дружина брата її чоловіка - зовиця. В їх сім`ях є діти, які навчаються в одному класі та які між собою сварились, оскільки син потерпілої ОСОБА_7 ображав її ОСОБА_1 доньку ОСОБА_8 . Вона ж ОСОБА_1 з цього приводу зверталась до матері хлопця потерпілої ОСОБА_1 , однак результату це не дало, а більше того, потерпіла сама почала її ображати нецензурними словами.

Крім цього, потерпіла поліцію не дочекалась, а покинула місце події, що на думку апелянта, свідчить про усвідомлення потерпілою своєї ж провини.

Просила врахувати, що жодних скарг від сторонніх осіб, щодо зазначених в протоколі подій не надходило та пояснень, скарг чи зауважень зі сторони потерпілої немає.

Також, ОСОБА_1 вважала, що суд накладаючи на неї стягнення у виді громадських робіт, взагалі не враховував жодних обставин, зокрема того, що вона ОСОБА_1 ніколи до будь-якої відповідальності не притягувалась, має сім`ю чоловіка та двох доньок, діти гарно навчаються, відвідують гуртки, займають призові місця. ОСОБА_1 вважала, що до відповідальності вона притягнута судом не справедливо і безпідставно.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника Розторгуєвої В.Б., які апеляційну скаргу підтримали, просили постанову судді скасувати, а провадження у справі відносно ОСОБА_1 просили закрити за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, думки потерпілої ОСОБА_1 та її представника адвоката Яценка А.О., які проти задоволення вимог апеляційної скарги заперечили, просили постанову суду першої інстанції залишити без зміни, а вимоги апеляційної скарги без задоволення, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та доводи поданої скарги апеляційний суд дійшов такого висновку.

Згідно ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти законне вмотивоване рішення.

Висновок про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є обґрунтованим та відповідає фактичним обставинам справи.

Як слідує з матеріалів справи до суду першої інстанції особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явилася, а потерпіла ОСОБА_1 в суді підтвердила факт хуліганських дій з боку ОСОБА_1 .

Також, на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП судом першої інстанції досліджено та враховано такі матеріали справи як:

- протокол про про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 007326 від 27.11.2024 згідно з якого ОСОБА_1 05.10.2024 близько 19.00 год перебуваючи на вул. Батюка в м. Охтирка поблизу магазину «Обжорка», ображала нецензурною лайкою та вилила каву на ОСОБА_1 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян (а.с.2);

- матеріали досудового розслідування внесеного до ЄРДР за № 0000093 від 11.10.2024 за ч. 1 ст. 125 КК України;

- постанову про закриття кримінального провадження від 20.11.2024;

- письмові пояснення ОСОБА_1 ;

- письмові пояснення потерпілої ОСОБА_1 .

Аналізуючи матеріали справи в своїй сукупності та в сукупності з доводами поданої скарги, апеляційний суд з висновком суду першої інстанції, про наявність в діях ОСОБА_1 , складу передбаченого ст. 173 КУпАП адміністративного правопорушення, погоджується виходячи з наступного.

Так, в ході апеляційного розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 пояснила, що конфлікт між нею та потерпілою має тривалий характер і розпочався ще з тих часів коли вона вийшла заміж за брата потерпілої. Про неї потерпіла розпускала плітки, вона скаржилася на це свекрусі, а далі дитина потерпілої почала ображати її дітей та говорити про неї неправду і образи. Коли в магазині зустріла ОСОБА_9 , то дійсно не стрималася, покликала і хотіла з нею домовитись, поговорити як мама з мамою, однак потерпіла також почала грубити, кричати, ображати, вживати нецензурну лайку. Тоді вона ОСОБА_1 , оскільки в руках тримала каву, попросила потерпілу вести себе тихо. Сказала «зараз виллю на тебе каву, якщо ти не візьмеш себе в руки». Однак потерпіла продовжувала, ще на вищих тонах з нею розмовляти і коли вже вона ОСОБА_1 відійшла, то потерпіла їй в слід висловила образи, на що вона ОСОБА_1 «хлюпнула» ту каву. Це було викликано тим, що було «задіто» її - ОСОБА_1 інтереси та інтереси її дітей. Вона мала намір вирішити з потерпілою конфлікт, однак цього по факту не вийшло. Про те, що вилила на потерпілу каву вона пожалкувала. Також, в день події, і син потерпілої на неї ОСОБА_1 висловлював нецензурні слова, біг з пакетом і мав намір її вдарити, однак її ОСОБА_1 донька захистила та в районі боку, отримала удар і плакала. Поліцію викликала вона ОСОБА_1 , однак тоді вже потерпілої не було. Знає що в потерпілої був травмований ніс, однак цього вона не робила. Також, в своїх поясненнях ОСОБА_1 зауважувала, що в час конфлікту до них підходив один військовий і робив їм зауваження «що ви таке робите? Тут війна на вулиці, а ви таке вчиняєте». Цей військовий їх з потерпілою розтягував, «розмиряв».

Потерпіла ОСОБА_1 в апеляційному суді пояснила, що конфлікт був за дітей, однак ще за два дні до подій викладених в протоколі. Тоді вона, потерпіла, телефонувала братові, однак той не став розмовляти. Брат дзвонив її потерпілої синові та нецензурно його облаяв. На цьому все закінчилось. Через два дні, біля магазину «Обжорка» ОСОБА_1 сказала їй потерпілій, що хоче з нею порозмовляти. Вона потерпіла вийшла з магазину та сказала ОСОБА_1 , що в неї є запис розмови в підтвердження того, що її потерпілої син, нічого про їхню сім`ю не говорив. Однак ОСОБА_1 відреагувала погрозами «я посаджу сина» і відбулася лайка. Тоді вона потерпіла розвернулася і пішла, однак їй «вдогонку» ОСОБА_1 вилила каву. Ще ОСОБА_1 зачепила її потерпілої носа, на що відреагував син потерпілої та заступався за неї. В послідуючому ОСОБА_1 викликала поліцію, однак вона потерпіла приїзду поліції не чекала через травму носа. Також потерпіла підтвердила суду факт того, що в момент подій, до них з ОСОБА_1 дійсно підходив військовий і говорив «дівчата розходьтеся, в країні війна».

Також, на задоволення клопотання апелянта, апеляційним судом було допитано трьох свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 .

Так, свідок ОСОБА_2 зазначила, що ОСОБА_1 її мати. 05.10.2024 вона з матір`ю прийшли до магазину «Обжорка» випити кави, в цей момент на касі стояла її тітка ОСОБА_1 (потерпіла) та її син. ОСОБА_11 підійшла до неї і попросила, що б вона почекала біля магазину для розмови з приводу поведінки її сина в їх сторону. Біля магазину тітка і мати розмовляли, мати просила, щоб син тітки не розказував балачки про їх сім`ю. Тітка ображала її матір, остання попередила ту, що виллє на неї за це каву, однак та не послухала та мати вилила на тітку каву коли та прямувала в іншу сторону.

Свідок ОСОБА_10 пояснила, що з ОСОБА_1 має дружні відносини. З приводу подій 05.10.2024 о 19.00 год зазначила, що була біля магазину «Обжорка», бачила конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 , вони сварилися. Бачила як син потерпілої замахнувся пакетом на ОСОБА_2 . Факту як і хто на кого виливав каву вона не бачила. Знає, що відносини у ОСОБА_1 та ОСОБА_1 тривало конфліктні.

Свідок ОСОБА_3 пояснила, що знає ОСОБА_1 та ОСОБА_1 . Щодо подій, які відбулися 05.10.2024 зазначила, що в той день між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 біля магазину «Обжорка» виникла суперечка. Як вилили каву вона не бачила. Чула лише нецензурну лайку. Конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 триває давно.

Згідно диспозиції ст.173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого статтею 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюджена форма дрібного хуліганства - нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Громадське місце - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже, громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Так, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (постанова ВСУ від 04.10.2012 у справі N 5-7к12).

Також, суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку є об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок і таке посягання здійснюється в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбувається в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Як встановлено апеляційним судом з матеріалів справи та з пояснень особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та потерпілої ОСОБА_1 05.10.2024 о 19.00 год сварка між ними відбулася в м. Охтирка по вул. Батюка біля магазину «Обжорка», тобто в громадському місці. За словами ОСОБА_1 , ОСОБА_1 та допитаних апеляційним судом свідків конфліктні відносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 тривають давно. Між тим, в день події 05.10.2024 о 19.00 год, судом встановлено, та підтверджено учасниками справи, потерпіла ОСОБА_1 разом із сином були в магазині «Обжорка» та саме ОСОБА_1 (особа, яка притягується до адміністративної відповідальності) запросила потерпілу на розмову біля магазину з наміром з`ясувати стосунки.

Далі усвідомлюючи те, що вказаний магазин і прилегла до нього територія є громадським місцем, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 вступає в конфлікт з потерпілою ОСОБА_1 , який супроводжується нецензурною лексикою. В ході цих подій особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 тримає в руках каву та попереджає потерпілу, що на неї її виллє, що узгоджується з викладеними вище поясненнями учасників справи. Далі, коли потерпіла ОСОБА_1 відходить, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 виливає на неї каву. В ході цих подій до них підходить військовослужбовець, розмиряє їх, робить зауваження, що також підтвердили як особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 так і потерпіла ОСОБА_1 .

Тому, аналізуючи такі фактичні обставини справи, апеляційний суд вважає, що вони узгоджуються зі змістом складеного відносно ОСОБА_1 протоколу, а її вина у вчиненні передбаченого ст. 173 КУпАП адміністративного правопорушення доведена, оскільки ОСОБА_1 умисно порушила громадський порядок, зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми.

В апеляційній скарзі особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 стверджувала про порушення судом першої інстанції її прав, оскільки справу розглянуто без її участі, судових повісток не отримувала, суд не вислухав її пояснень, не дослідив всіх доказів, не допитав свідків та формально підійшов до вирішення справи, з чим апеляційний суд погодитись не може, оскільки ОСОБА_1 та ОСОБА_1 про дату, час і місце розгляду справи судом було повідомлено через додаток «Viber» (а.с. 36, 37), а пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_1 та заявлених в скарзі свідків вислухано апеляційним судом, їх зміст викладено вище. Також, в ході апеляційного розгляду справи ОСОБА_1 не була позбавлена права користуватись допомогою захисника, надавати суду докази, заявляти клопотання, надавати пояснення та ставити іншим учасникам справи запитання. За таких обставин, апеляційний суд вважає, що ОСОБА_1 у реалізації наданих їй ст. 268 КУпАП прав обмежено не було.

Також, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 аналізувала склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, та наголошувала що в її діях він відсутній, оскільки громадський порядок вона не порушувала, а конфлікт 05.10.2024 викликаний саме особистими неприязними стосунками з ОСОБА_1 , при цьому зі сторони останньої, до чого апеляційний суд відноситься критично, оскільки вказане не узгоджується з встановленими вище фактичними обставинами справи. Конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 хоч і тривалий, однак на розмову потерпілу покликала саме особа відносно якої складено протокол, при тому усвідомлюючи, що перебуває в громадському місці, та стосунки у них неприязні. Ніхто з учасників не заперечив вживання нецензурних слів, факту виливання на потерпілу кави та вступання в їх суперечки сторонньої особи військового, увагу якого було привернуто, та який намагався припинити протиправні події.

Щодо дати складення протоколу про адміністративне правопорушення, на чому ОСОБА_1 наголошувала як на порушенні, то вказана обставина пояснюється фактом відкриття кримінального провадження за ч. 1 ст. 125 КК України з послідуючим його закриття та як наслідок, з урахуванням цих подій, складенням протоколу про адміністративне правопорушення не в сам день цих подій. Зміст протоколу узгоджується з вимогами ст. 256 КУпАП.

Самі причини конфлікту, які розкривала апелянт в скарзі, в даному випадку з її дій складу передбаченого ст. 173 КУпАП адміністративного правопорушення, не виключають та від відповідальності її не звільняють, як не впливає на це і те, чи дочекалась потерпіла приїзду поліції на виклик ОСОБА_1 , оскільки потерпіла зауважувала, що в неї був травмований ніс, та саме це і стало причиною піти.

Також апелянт зауважувала, що скарг від сторонніх осіб, щодо зазначених в протоколі подій не надходило та пояснень, скарг чи зауважень зі сторони потерпілої немає, однак залишає поза увагою ту обставину, що саме її дії стали приводом для того, щоб військовий робив зауваження та розмиряв її з потерпілою.

Щодо накладеного на ОСОБА_1 судом першої інстанції виду адміністративного стягнення громадських робіт, то він перебуває в межах санкції ст. 173 КУпАП, тим більше ближче до мінімального з таких дозволених законом видів стягнень.

За таких обставин апеляційний суд вважає, що постанова суду першої інстанції винесена з дотриманням вимог ст.ст. 283, 284 КУпАП є законною та обґрунтованою, тому підстав для задоволення апеляційних вимог ОСОБА_1 та скасування постанови суду першої інстанції, немає.

Керуючись ст. 294 КУпАП України,

П О С Т А Н О В И В:

Постанову Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 05.12.2024, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та якою на неї накладено адміністративне стягнення у виді громадських робіт на строк 40 год, залишити без зміни, а апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на цю постанову, без задоволення.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Сумського апеляційного судуФілонова Ю. О.