П О С Т А Н О В А

Іменем України

27.03.2025 м. Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Чорний І.Я., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, вчителя історії, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №248969 від 03.01.2025, 28.12.2024 близько о 00:30 ОСОБА_1 1978р.н., знаходячись за адресою: м. Львів, вул. В.Великого 125А, готель «Княжий» будучи організатором дитячої поїздки вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_2 2009 р.н., а саме, взяв останню за волосся та смикнув її, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 та його захисник адвокат Лешанич Л.В. надали пояснення у яких заперечують обставини що вказані в протоколі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 173 КУпАП, та просять закрити провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності в його діях події і складу адміністративного правопорушення. Крім цього ОСОБА_1 пояснив, що не брав ОСОБА_2 за волосся а легко відштовхнув останню від входу в готельний номер, оскільки ОСОБА_2 не давала можливості зайти в середину. В цей вечір ОСОБА_2 та інші дівчата які мешкали з нею в номері порушували порядок перебування в готельному номері, про це йому повідомили охоронець готелю та інші дівчата. В цей вечір він прийшов до номеру, де мешкала ОСОБА_2 для того щоб заспокоїти дівчат, які порушували загально прийняті правила перебування у готелі.

Також в судовому засіданні були допитані свідки, які були присутні на місці події.

Свідок ОСОБА_3 2011р.н. зазначила що теж була на місці події, сиділа в коридорі, ОСОБА_2 та інші дівчата в її номері сильно шуміли та знімали відео на телефон, це було близько 00:30, ОСОБА_1 зайшов та зробив зауваження ОСОБА_2 та іншим дівчатам, щоб не порушували порядок. Також свідок не бачила щоб ОСОБА_1 застосовував фізичну силу до ОСОБА_2 , він лише взяв її за плече та легко відштовхнув від входу в її номер. Щодо ОСОБА_1 заначила, що він хороша людина і може охарактеризувати його лише з позитивної сторони.

Свідок ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 зазначила що ОСОБА_5 сильно шуміли, вона просила їх бути тихіше, однак вони продовжували шуміти, внаслідок цього прийшов ОСОБА_6 та почав стукати у двері та дівчата їх не відчиняли. В кімнаті у дівчат була пляшка горілки, дівчата не хотіли відчиняти двері, ОСОБА_1 сказав ОСОБА_2 щоб вони були тихіше.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 03.01.2025 серії ВАД №248969, 28.12.2024 близько о 00:30 ОСОБА_1 1978р.н., знаходячись за адресою: м. Львів, вул. В.Великого 125А, готель «Княжий» будучи організатором дитячої поїздки вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_2 2009 р.н., а саме, взяв останню за волосся та смикнув її.

За змістом ст. 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення справи про адміністративне правопорушення.

Так, обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі чітко, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення, протокол не повинен містити розбіжностей чи не чіткого формулювання обставин вчиненого правопорушення.

Диспозицією ст. 173 КУпАП, яка ставиться у провину ОСОБА_1 , передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто, адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає тільки тоді, коли дії, перелічені у диспозиції статті відбуваються в громадському місці та порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, характеризується порушенням громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке отримало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22 вересня 2005 pоку № 2899-IV).

Відповідно до п. 20 «Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298, до громадських місць належать місця, що використовуються громадянами для спільної роботи, відпочинку, пересування, проведення масових заходів та інших потреб (вулиці, площі, вокзали, аеропорти, магазини, кафе, бари, ресторани, музеї, клуби, пляжі в період їх роботи, а також громадський транспорт під час перебування в ньому громадян, ділянки лісу, поля під час проведення на їх території організованих масових зібрань), приміщення вокзалів, пасажирські (приміські) потяги, літаки, катери, пароплави, перони, платформи, пристані та інші місця під час очікування посадки та висадки пасажирів.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Як вбачається зі складеного відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення від 03.01.2025 серії ВАД №248969, у такому не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що позбавляє суд можливості розглядати протокол по суті, а відтак брати його як доказ вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти росії» («Malofeyeva v. russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти росії»(«Karelin v. russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Окрім цього, з матеріалів справи неможливо встановити, які діяння були вчинені стосовно ОСОБА_2 та яка особа їх вчинила.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Кодексом України про адміністративні правопорушення встановлюється чітка стадійність притягнення особи до відповідальності: виявлення правопорушення, фіксація правопорушення, формування доказової бази (матеріалів справи), розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до чинного законодавства України протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і основним джерелом доказів у справі, оскільки саме він має містити повні та точні відомості про вчинення правопорушення, його кваліфікацію, дані про потерпілих, свідків, якщо вони є. Саме протокол про адміністративне правопорушення є документом, в якому формулюється суть правопорушення.

Протокол складається у кожному випадку виявлення адміністративного правопорушення, він є єдиною формою документу, в якому фіксується факт вчинення допущеного порушення, ніякого іншого документу про прийняття до провадження уповноваженими органами не оформляється. Від того, наскільки грамотно, змістовно і умотивовано складений протокол, залежить якість розгляду справи про адміністративне порушення, правильність розгляду справи по суті й обґрунтованість застосування адміністративного стягнення.

Як було вже зазначено вище в протоколі від 03.01.2025 серії ВАД №248969, який складений інспектором сектору ювенальної превенції ВП УРУП ГУНП у Закарпатській області відсутні належні та допустимі докази вчинення ОСОБА_1 , інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Відтак, жодним із здобутих доказів у справі не підтверджено порушення ОСОБА_1 , громадського порядку і спокою громадян в громадському місці, а судовий розгляд проводиться лише в межах зазначеного у протоколі про адміністративне правопорушення обвинувачення, при цьому місце і час вчинення правопорушення, які характеризують подію правопорушення, підлягають доведенню у кожній справі на підставі зібраних посадовою особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, доказів.

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В постанові КАС ВС від 08.07.2020 року (справа № 463/1352/16-а) вказано, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та вини особи, що притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведення невинуватості цієї особи.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду.

Обов`язкова відповідність судового процесу у справах про притягнення особи до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП таким засадам, як верховенство права, законність, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, забезпечення права на захист, безпосередність дослідження доказів, а також змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів безумовно має враховуватись як особами, яких звинувачують у скоєнні адміністративного правопорушення, та їх захисниками, так і судом, що здійснює розгляд відповідних справ.

Суддею також враховано те, що протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, сукупністю матеріалів, досліджених у даній справі про адміністративне правопорушення, не доведено поза всяким розумним сумнівом вини ОСОБА_1 , у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, що свідчить про відсутність в її діях складу цього адміністративного правопорушення.

Відповідно, вважаю необхідним провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.173,247,283,284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі ст. 247 ч.1 п.1 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя І.Я. Чорний