П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Київ

06 березня 2025 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Захарчук С. С. , розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 25.12.2024 об 11 год. 00 хв., за адресою: м. Київ, вул. Вишгородська, буд. 31, в громадському місці чіплявся до громадян, виражався нецензурною лайкою, порушував людську гідність та громадський порядок.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, про що було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 584911 від 25.12.2024.

ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про судові засідання на 27.12.2024, 06.01.2025, 20.01.2025, 12.02.2025, 06.03.2025, у судові засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, від нього не надходило клопотань про відкладення розгляду справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Як зазначено вище, судом вживалися заходи для повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, клопотання про відкладення розгляду справи або будь які інші, до суду не надходили.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи викладене, суд, відповідно до ст. 268 КУпАП, розглядає справу за відсутності ОСОБА_1 .

Установлено, що ОСОБА_1 25.12.2024 об 11 год. 00 хв., за адресою: м. Київ, вул. Вишгородська, буд. 31, в громадському місці чіплявся до громадян, виражався нецензурною лайкою, порушував людську гідність та громадський порядок.

25.12.2024 відносно ОСОБА_1 було складено протокол серії ВАВ № 584911 про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого cт. 173 КУпАП підтверджується зібраними та дослідженими по справі доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 584911 від 25.12.2024 (а.с. 4), рапортом (а.с. 5), поясненнями (а.с. 6), копією документів (а.с. 7).

За таких обставин, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян і тому його слід визнати винним у вчинені правопорушення, передбаченого ст. 173КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу.

При накладенні адміністративного стягнення, враховуючи характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу порушника, ступінь вини, вважаю за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 грн.

Також, враховуючи вимоги ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у розмірі 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст. ст. 40-1, 173, 280, 283, 284, 291 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Роз`яснити, що у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Суддя С. С. Захарчук