Справа № 708/225/25
Номер провадження № 3/708/105/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року

Суддя Чигиринського районного суду Черкаської області Івахненко О.Г. розглянувши матеріали, що надійшли з ВПД № 2 Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИЛА:

Відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення про те, що він 21 січня 2025 року близько 21 год. 00 хв. в АДРЕСА_1 виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , погрожував їй фізичною розправою.

ОСОБА_1 на виклик до суду не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про місце, день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку належним чином.

Оскільки суд вжив усіх заходів для забезпечення явки особи, проте останні виявились безрезультатними, суддя вважає за можливе провести розгляд справи без участі ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 ЄСПЛ у справі «Юніон Еліментарія Сандрес проти Іспанії»).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України».

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейского суду з прав людини вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Потерпіла, будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, в судове засідання теж не з`явилася, не повідомивши про причини неявки.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

А згідно зі ст. 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення повинен містити встановлені докази провини правопорушника в даному адміністративному правопорушенні, які повинні бути зафіксовані належним чином іншими матеріалами справи.

Ці відомості потрібні суду для всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи, правильної кваліфікації правопорушення та винесення постанови по справі.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 144615 від 26.02.2025 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності по ст. 173 КУпАП за порушення громадського порядку і спокою громадян.

Разом з тим, диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення особою громадського порядку та спокою, нецензурне висловлювання на адресу оточуючих чи образливе чіпляння до громадян, явну неповагу до громадської моралі та людської гідності, чи інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, виходячи з диспозиції цієї норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

А відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 10 Про судову практику у справах про хуліганство, хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

В той же час, з досліджених матеріалів справи судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт особистого характеру, що підтверджується як письмовим поясненням ОСОБА_2 , так і даними протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується, від 21.02.2025 року, витягом з рапорту від 22.02.2025 року, складеного на підставі виклику працівників поліції, відтак сварка, що виникла між ними, відбулася не на ґрунті хуліганства або порушення громадського порядку, а на ґрунті особистих неприязних стосунків, лише за їх участі, інших сторонніх осіб при сварці присутньо не було, що виключає публічність скоєння правопорушення.

До того ж, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що подія відбувалася 21 січня 2025 року, а згідно з письмовим поясненням потерпілої та протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується, конфліки виник між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 21 лютого 2025 року, що вказує на суперечності між протоколом про адміністративне правопорушення та іншими матеріалами справи.

А відповідно до вимог ч. 2 ст. 251 КупАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Отже, одним із принципів, яким повинно відповідати рішення суб`єкта владних повноважень у публічно-правових відносинах щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, є принцип обґрунтованості.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

В силу принципу презумції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти, встановлені судом у сукупності, викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Суддя зауважує, що ОСОБА_1 у поясненнях до протоколу про адміністративне правопорушення зазначив, що з порушенням не згідний, а потерпіла в судове засідання для дачі пояснень на виклики суду не з`явилася, відтак суд позбавлений можливості з`ясувати її позицію та відтворити всі обставини події.

За таких обставин, суд змушений приймати рішення на підставі наявних доказів і констатувати, що в діях ОСОБА_1 не вбачається порушення громадського порядку та спокою громадян, явної неповаги до громадської моралі та людської гідності чи інших подібних дій, передбачених ст. 173 КУпАП, тобто немає публічності порушення громадського порядку та спокою громадян, доказів протилежного суду не надано.

За таких обставин, провадження по даній справі підлягає закриттю згідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ст. 247, ст., ст. 283, 284 КУпАП, -

УХВАЛИЛА:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності по ст. 173 КУпАП закрити в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.Г. Івахненко