СТАРОСИНЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 684/109/25

Провадження № 3/684/42/2025

26 березня 2025 року селище Стара Синява

Старосинявський районний суд Хмельницької області в особі судді Волошина Р.Р., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Адампіль Старосинявського району Хмельницької області, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №092449 від 14.03.2025, 14 березня 2025 року о 14:00 год. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи в п`яному вигляді, ображав нецензурними словами свою сусідку ОСОБА_2 , погрожував їй фізичною розправою, порушив громадський порядок і спокій громадян, чим скоїв правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений смс-повідомленням та телефонограмою.

Згідно з ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Згідно досліджених матеріалів до доданих до справи про адміністративне правопорушення, а саме рапорту від 14.03.2025, письмових пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 вбачається, що 14.03.2025 між сусідами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стався конфлікт з приводу спалення ОСОБА_2 сухої трави на своїд ділянці, під час якого ОСОБА_1 , знаходячись на своїй земельній ділянці, ображав її нецензурною лайкою.

Територія приватного домоволодіння не є громадським місцем. Описані у протоколі події відбувались не у громадському місці та не містять складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Надані на розгляд адміністративні матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Згідно з вимогами ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП слід закрити, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 251, 283, 284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова суду у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова суду у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Роман ВОЛОШИН