Ічнянський районний суд Чернігівської області
Провадження № 3/733/392/25
Єдиний унікальний №733/598/25
Постанова

Іменем України

28 березня 2025 року м. Ічня

Ічнянський районний суд Чернігівської області

у складі судді Овчарика В.М.,

за участю секретаря Ткаченко В.М.,

особи, яка притягається до адміністративної

відповідальності - ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції № 2 (м. Ічня) Прилуцького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , пенсіонерки, ІПН: НОМЕР_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

установив:

Згідно протоколу, 19 березня 2025 року о 13-10 год ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 висловлювалася в адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою та образливими словами, чим вчинила дії хуліганського характеру.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що 19 березня 2025 року нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 вона не висловлювалася.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч. 1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

У підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, органом поліції наданий протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 262953 від 19.03.2025 року, рапорт поліцейського з РПП ВП № 2 (м.Ічня) Прилуцького РВП Герасименка С. від 19.03.2025 року про те, що ОСОБА_3 відмовилася надавати письмові пояснення, письмові пояснення ОСОБА_2 від 19.03.2025 року, відповідно до яких останній зазначив, що ОСОБА_4 постійно зводить на нього наклепи та звинувачення в тому, що ніби-то він викрадає у неї електроенергію та висловлюється в його адресу нецезурною лайкою і погрожує спалити гараж. Такі дії з її сторони відбуваються постійно.

Однак, досліджені судом матеріали справи не містять достатніх доказів, які б вказували на доведеність факту вчинення хуліганських дій ОСОБА_3 , а саме висловлювання нею в адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою та образливими словами 19.03.2025 року, враховуючи не визнання нею своєї вини, а також письмових пояснень ОСОБА_2 , згідно яких будь-яких претензій до ОСОБА_3 останній не висловлював, а всі претензії були в адресу ОСОБА_4 .

При цьому надаючи оцінку протоколу про адміністративне правопорушення суд констатує, що останній містить лише інформацію про вчинене правопорушення сформульоване працівником поліції і такий протокол без підтвердження іншими достатніми та належними доказами не може бути беззаперечним доказом вини ОСОБА_1 .

Статтею 62 ч. 3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п. 2 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Таким чином, аналізуючи докази по справі, суд дійшов до висновку, що в судовому засіданні не доведено факту винних дій ОСОБА_1 , у зв`язку з чим провадження по справі стосовно останньої у вчиненні нею правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ст. 247, п. 3 ст. 284 КУпАП, суд

постановив:

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Ічнянський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.М. Овчарик