Справа № 309/706/25
Провадження № 3/309/243/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2025 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Лук`янова О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 , про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , РКОКПП: НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ст.204-1 ч.2 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

6 лютого 2025 року, близько 19 годині 40 хвилин, прикордонним нарядом «Прикордонний патруль» спільно з офіцером прикордонного оперативно-розшукового відділу /з м.д.н.п. с.Яблунівка/ в межах контрольованого прикордонного району в населеному пункті на околиці н.п.Вишково (територія Вишківської територіальної громади Хустського району Закарпатської області), на напрямку 207 прикордонного знаку було виявлено та затримано громадянина України ОСОБА_1 , який спільно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 здійснив спробу незаконного перетину державного кордону з України в Румунію поза пунктами пропуску через державний кордон, у складі групи осіб, чим порушив ст.9,12 Закону України «Про державний кордон України» від 04.11.1991.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, на офіційну електронну пошту Хустського районного суду Закарпатської області надіслав пояснення по адміністративному протоколу, згідно яких просив закрити провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.204-1 ч.2 КУпАП. Клопотань про відкладення судового судового засідання та про проведення судового засідання в його відсутність до суду не подавав.

Представник ОСОБА_1 адвокат Сахно Д.І. в судове засідання не з`явився, про дачу та час судового засідання був повідомлений належним чином, клопотань про відкладення судового засідання та про проведення судового засідання в його відсутність до суду не подавав.

Відповідно до ст.268 КУпАП: при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 204-1 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Зважаючи на викладені обставини, ОСОБА_1 належно був повідомлений про час і місце розгляду справи, подав до суду письмові заперечення, до суду не з`явився, його поведінка свідчить про небажання брати участь у розгляді справи. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством /стаття 1 КУпАП/. Розгляд справи у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів, спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття /стаття 23 КУпАП/. У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.

Відповідно до ст.277 КУпАП: справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст.204-1 ч.2 КУпАП, розглядається протягом доби, а тому суддя вважає за можливе розглянути справу в відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та її представника, на підставі наявних у справі матеріалів.

Дослідивши всі зібрані по справі докази, за своїм внутрішнім переконанням, з врахуванням всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, суддя дійшла наступних висновків.

Згідно ст.9 КУпАП: адміністративним правопорушенням /проступком/ визнається протиправна, винна /умисна або необережна/ дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.251 КУпАП: доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст.23 КУпАП: адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.2 КУпАП, підтверджується наступними дослідженими судом доказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення, серії ЗхРУ №241963, від 6 лютого 2025року;

-протоколом про адміністративне затримання від 6 лютого 2025 року;

-протоколом особистого огляду, огляду речей та вилучення речей і документів від 6 лютого 2025 року;

-довідкою про результати затримання 3-х громадян України на ділянці впс « ІНФОРМАЦІЯ_4 »;

-копіями паспортів ОСОБА_1 , як громадянина України, так і для виїзду за кордон, які він мав при собі.

19 березня 2025 року на електронну пошту суду ОСОБА_4 надіслав пояснення по адміністративному протоколу.

Розглянувши подані пояснення, суддя зазначає наступне.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Згідно з відміткою канцелярії Хустського районного суду Закарпатської області пояснення, яке надійшло на електронну пошту суду 19.03.2025 від ОСОБА_1 та зареєстроване за вх. №ЕП-583/25-Вх, не скріплено електронним підписом ОСОБА_1 ..

Електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням електронних цифрових підписів, регулюються законом. Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах.

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису.

Перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом перевірки електронного цифрового підпису.

Отже, створення електронного документа завершується накладенням електронного цифрового підпису його автора та надає електронному документу статусу оригіналу.

Таким чином, щоб мати статус оригіналу документа офіційного характеру, подане ОСОБА_1 через електронну пошту пояснення повинно бути скріплене його електронним цифровим підписом.

Оскільки пояснення були подані ОСОБА_1 через електронну пошту, але не скріплені його електронним цифровим підписом, то вказані пояснення не вважається такими, що підписані ОСОБА_1 ..

Суддя, встановивши, що письмове пояснення ОСОБА_1 подано без додержання вимог чинного закону для ідентифікації особи, не бере їх до уваги.

Крім того, ОСОБА_1 не надав до свого пояснення ніяких доказів, посилань на докази чи клопотань про витребування доказів, які спростовують вищевказані обставини, встановлені у протоколі про адміністративне правопорушення, та спростовують докази, надані до протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.204-1 ч.2 КУпАП відносно нього.

За таких обставин суд констатує, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.2 КУпАП, - спроба перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України, вчинена групою осіб.

При прийнятті рішення у справі враховуються положення передбаченого нормативно-правовими актами України принципу диспозитивності, відповідно до якого сторони провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених нормативно-правовими актами; що суддя, за відсутності клопотань, не вправі самостійно витребовувати докази винуватості /невинуватості/ особи; те, що учасники процесу не заявляли клопотань про долучення чи витребування доказів винуватості /невинуватості/ особи по справі.

Виходячи з обставин справи, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, суддя вважає, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення, передбачене санкцією ст.204-1 ч.2 КУпАП України, - у виді штрафу.

Згідно зі ст.40-1 КУпАП у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.33-35, 40-1, 204-1 ч.2, 283-285, 287, 291 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.2 КУпАП України, і застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян 8500грн.00коп..

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605грн.60коп..

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу надсилається для примусового виконання за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського Апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. Постанова може бути звернута до примусового виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання законної сили.

Суддя Хустського

районного суду: Лук`янова О.В.