Справа № 703/1392/25 р.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2025 року Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Крива Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, матеріали справи, які надійшли від відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП: НОМЕР_1 , посвідчення водія: НОМЕР_2 від 08.05.2015, військовослужбовця, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.139 КУпАП, -

встановила:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №262714 від 05.03.2025, ОСОБА_1 , 05 березня 2025 року, близько 11 год. 45 хв., в м. Сміла по вул. Незалежності, керував автомобілем BODEX, д.н. НОМЕР_3 , здійснив виїзд на вулицю Незалежності із забрудненими колесами, чим саме виніс на проїжджу частину ділянки дороги, чим порушив п.2.3 ґ ПДР України, за що передбачена відповідальність ч.1 ст. 139 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся судовою повісткою повідомленням на номер телефону зазначений у протоколі, згідно довідки, повідомлення доставлено 19.03.2025 у додатку «Viber». Окрім цього, згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 під підпис було відомо про подальший розгляд справи у Смілянському міськрайонному суді Черкаської області.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Крім того, відповідно до рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Оскільки ОСОБА_1 повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, станом відомої йому справи не цікавився, вважаю за можливе розгляд справи проводити без його участі та ухвалити рішення за наявними у справі доказами.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності складу інкримінованого адміністративного правопорушення.

Так, ч.1 ст.139 КУпАП передбачає відповідальність за пошкодження автомобільних доріг, вулиць, дорожніх споруд, залізничних переїздів, трамвайних колій, технічних засобів регулювання дорожнього руху, самовільне знімання, закриття чи встановлення технічних засобів регулювання дорожнього руху, створення перешкод для дорожнього руху, в тому числі забруднення дорожнього покриття, або невжиття необхідних заходів щодо їх усунення та попередження інших учасників руху про небезпеку, що виникла, або невжиття посадовими особами, відповідальними за технічний стан, обладнання, експлуатацію транспортних засобів, утримання автомобільних доріг та вулиць, громадянами - суб`єктами господарської діяльності заходів щодо заборони руху підвідомчих технологічних транспортних засобів, сільськогосподарської техніки і машин на гусеничному ходу автомобільними дорогами і вулицями, покриття яких може бути пошкоджене.

Тобто вказана правова норма передбачає декілька складів адміністративних правопорушень, в тому числі і такий склад як «створення перешкод для дорожнього руху, в тому числі забруднення дорожнього покриття». Тобто для наявності складу цього адміністративного правопорушення недостатньо самого лише забруднення дорожнього покриття, а необхідно щоб таке забруднення дорожнього покриття створило перешкоди для руху.

Матеріали даної справи про адміністративне правопорушення не містять відомостей про те, що в результаті виїзду з узбіччя із забрудненими колесами на проїжджу частину транспортного засобу BODEX, д.н. НОМЕР_3 , яким керував ОСОБА_1 , було створено перешкоду для руху. Такі обставини не зазначені і у протоколі про адміністративне правопорушення та не вбачаються зі світлин доданих до протоколу, як доказ.

За змістом ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних не законним шляхом, також на припущеннях. Всі сумніви щодо доведеності вини особи, які притягують до адміністративної відповідальності, і якщо їх неможливо усунути, повинні тлумачитись на користь даної особи. При цьому, ЄСПЛ у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Таким чином, суд вважає, що не можуть бути визнані належними та допустимими доказами відомості, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, виходячи з того, що сам по собі протокол не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом", оскільки такі відомості не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що працівниками поліції були складені протоколи про адміністративні правопорушення, та в матеріалах справи відсутні беззаперечні докази,суддя приходить до висновку про необхідність закриття провадження в даній справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративних правопорушення в діях ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 283,284 КУпАП,

постановила:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.1 ст. 139 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду у десятиденний строк з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Черкаський районний суд Черкаської області. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.В. Крива