03.04.2025 Єдиний унікальний № 371/329/25
провадження № 3/371/214/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2025 року м. Миронівка

ЄУН 371/329/25

Провадження № 3/371/214/25

Суддя Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О розглянувши справу про адміністративне правопорушення, порушену відносно ОСОБА_1 який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: будинок під номером АДРЕСА_1 , є пенсіонером,

за ч. 3 ст. 154 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И Л А :

Відносно ОСОБА_1 03 березня 2025 року складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 104941, за змістом якого 02 березня 2025 року близько 15 години 00 хвилин в селі Матвіївка, на платформі залізничної станції «Галине», ОСОБА_1 вигулював собаку поза місцем постійного її утримання без повідка та намордника. Собака кинулась на громадянку ОСОБА_2 , покусала її та пошкодила штани, чим заподіяла матеріальних збитків. Такими діями ОСОБА_1 порушив вимоги абзацу 2 частини 5 статті 9 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження».

ОСОБА_1 про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, до суду не з`явився, подав клопотання з проханням проводити розгляд справи без його участі.

Потерпіла ОСОБА_2 до суду не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином.

Відповідно до правил ст. 268 КУпАП, явка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 154 КУпАП не є обов`язковою, а тому справу про адміністративне правопорушення можливо розглянути за відсутності правопорушника.

У відповідності до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідальність за ст. 154 ч. 3 КУпАП настає в разі утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях), що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Обов`язок доводити вину, як складова презумпції невинуватості, покладається на адміністративний орган та посадових осіб, які встановили факт скоєння протиправного вчинку і порушили провадження в справі, що передбачено ч. 2 ст. 251 КУпАП.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Суддя зобов`язаний всебічно, повно й об`єктивно досліджувати всі обставини справи і давати їх правильну правову оцінку. Постанова судді про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення має бути обґрунтована достатніми і незаперечними доказами.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення громадянин ОСОБА_1 вигулював собаку без повідка та намордника поза межами її утримання, внаслідок чого собака вкусила громадянку ОСОБА_2 та пошкодила їй штани, чим спричинила фізичну та матеріальну шкоду.

З досліджених судом доказів встановлено обґрунтовані сумніви щодо доведеності вини у вчиненні ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

До протоколу про адміністративне правопорушення долучено копію довідки КНП «Миронівська ОБЛ» від 05 березня 2025 року, за змістом якої ОСОБА_2 з 03 березня 2025 року перебуває на амбулаторному лікуванні, оскільки 02 березня 2025 року її вкусила відома собака.

Копія довідки на відповідність її оригіналу не засвідчена.

Спричинення шкоди здоров`ю потерпілої укусом собаки не є самостійним складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП. Субєктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

За правилами ч. 5 ст. 9 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити: безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною домашньою твариною; безпеку супроводжуваної домашньої тварини; безпеку дорожнього руху при проходженні з домашньою твариною біля транспортних шляхів і при їх переході шляхом безпосереднього контролю за її поведінкою; наявність повідка для здійснення вигулу собак та інших домашніх тварин, які можуть становити небезпеку для життя чи здоров`я людини, поза місцем постійного утримання таких тварин, а також намордника на собаках порід, що включені до Переліку небезпечних порід собак, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

10 листопада 2021 року Кабінет міністрів України затвердив перелік порід собак, які вважаються небезпечними. До вказаного переліку входять різні породи собак, зокрема і породи «вівчарок».

У змісті протоколу відсутні відомості про породу собаки, яка спричинила шкоду потерпілій. До протоколу про адміністративне правопорушення не додано жодного доказу на підтвердження того факту, що собака, яка вкусила потерпілу та пошкодила її одяг, відноситься до породи собак, внесених до Переліку небезпечних порід собак.

Тому суд позбавлений можливості встановити, чи потрібно було вказану собаку вигулювати в наморднику та повідку, чи ні.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано рішення сорок шостої сесії шостого скликання Миронівської міської ради № 1624-46-VI від 24 січня 2014 року, яким затверджено Правила утримання домашніх тварин на території Миронівської міської ради громадянами, підприємствами, установами та організаціями та Правила утримання домашніх тварин, які є додатком до рішення.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; органи самоорганізації населення.

Наведеним рішенням встановлено правила утримання домашніх тварин на території Миронівської міської ради громадянами, підприємствами, установами та організаціями. Тобто вказані правила територіально поширюються на територію Миронівської міської ради.

На підтвердження того факту, що вказані правила діють на території села Матвіївка Обухівського району Київської області до протоколу про адміністративне правопорушення докази не додані.

Крім того, матеріали справи не містять даних про належність саме ОСОБА_1 собаки, яка спричинила заподіяння шкоди здоров`ю людини, що само по собі виключає можливість застосування санкції статті щодо конфіскації собаки.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У своєму рішенні по справі Аллене де Рібемон проти Франції від 10.02.1995 ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

В рішенні від 21.07.2011 року у справі «Коробов проти України» ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення поза розумним сумнівом .

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини у справах «Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії», у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

На підставі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За умов відсутності належних, допустимих і достатніх доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Враховуючи вказані обставини, керуючись ст.ст. 7, 9, 245, 247, 254, 256, 280, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, порушеній відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 154 КУпАП, закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області протягом десятиденного терміну з дня винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Л.О.Капшук