Справа № 131/279/25
Провадження № 3/131/151/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2025 року м. Іллінці

Суддя Іллінецького районного суду Вінницької області Коваль А.М., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце роботи: Іллінецький ліцей №2 Іллінецької міської ради Вінницької області, посада: фахівець з публічних закупівель, місце проживання або перебування: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 перебуваючи на посаді фахівця з публічних закупівель, замовника (Іллінецький ліцей №2 Іллінецької міської ради Вінницької області) в період з 08 листопада по 31 грудня 2024 року не відхилила тендерну пропозицію учасника ТОВ «БК Місто», яка підлягала відхиленню.

Так, при здійсненні відповідно до частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII моніторингу публічної закупівлі робіт з капітального ремонту приміщень їдальні та харчоблоку Іллінецького ліцею №2 Іллінецької міської ради Вінницької області по вул. І. Франка 2 в м. Іллінці Вінницької області (інформація оприлюднена електронній системі закупівель за номером ID:UA-2024-10-23-010128-а), проведеної Іллінецьким ліцеєм №2 Іллінецької міської ради Вінницької області; підпорядкованість: Іллінецька міська рада Вінницької області; місцезнаходження: вул. І. Франка, буд. 2, м. Іллінці, Вінницька область, 22700 виявлено наступне порушення.

Відповідно до підпункту 3.1. пункту 3, Додатку 5 тендерної документації Замовником встановлено вимогу, що учасник процедури закупівлі повинен надати зокрема, сертифікати на відповідність вимогам ДСТУ ISO 45001:2019 та ДСТУ ISO 14001:2015. Сертифікатів на відповідність вимогам ДСТУ ISO 45001:2019 та ДСТУ ISO 14001:2015 y складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «БК Місто» не надав.

Також, моніторингом установлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «БК «Місто» міститься договірна ціна (файл «SCAN0002.PDF»), у якій не заповнена графа рядку «Визначена згідно з --- », що не відповідає формі договірної ціни, передбаченій додатком 30 Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженою Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01 листопада 2021 року №281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві».

ОСОБА_1 тендерну пропозицію не відхилила, чим порушила вимоги абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій вину у скоєному визнала повністю, пояснила, що штраф, передбачений санкцією ч. 3 ст. 164-14 КУпАП є надмірним для неї, адже вона має на утриманні двох малолітніх дітей, тому просила звільнити її від адміністративної відповідальності та застосувати вимоги ст.22 КУпАП, адже адміністративним правопорушенням не завдано шкоди суспільним правовідносинам та місцевому бюджету.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка представник ТОВ «БК «Місто» ОСОБА_2 надав суду наступні пояснення. 23 жовтня 2024 року в системі електронних торгів «Prozorro» була оприлюднена інформація про проведення публічної закупівлі на капітальний ремонт приміщень їдальні та харчоблоку Іллінецького ліцею №2 Іллінецької міської ради Вінницької області за адресою: вул. І. Франка, 2, м. Іллінці, Вінницька область. ТОВ «Багатопрофільна компанія «Місто» (ТОВ «БК «Місто»), маючи намір взяти участь у цій публічній закупівлі, ознайомилось з тендерною документацією та у встановлений замовником термін підготувало та подало тендерну пропозицію через систему «Prozorro». Оскільки інші учасники не подали свої пропозиції, ТОВ «БК «Місто» автоматично набуло статусу переможця відповідно до законодавства України про публічні закупівлі.

Після цього замовник оприлюднив повідомлення про намір укласти договір з ТОВ «БК «Місто», і в подальшому був укладений договір підряду на виконання зазначених робіт. Договір виконується сторонами у межах наявного фінансування.

У висновку моніторингу закупівлі фахівці Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області стверджують, що замовник мав відхилити пропозицію ТОВ «БК «Місто». Однак ці твердження не мають правових підстав, оскільки пропозиція компанії відповідала вимогам тендерної документації та законодавства у сфері публічних закупівель. ТОВ «БК «Місто» надало самодекларацію щодо відповідності вимогам ДСТУ ISO 45001:2019 та ISO 14001:2015, що є одним із способів підтвердження відповідності цим стандартам відповідно до їх текстів.

Також аудитор безпідставно трактує як порушення незаповнення графи договірної ціни. Усі графи були заповнені за допомогою ліцензованого програмного комплексу АВК-5, і незаповнена графа містила прочерк, хоча мала б містити позначення «Визначена згідно з Настановою». Це є надмірним формалізмом, оскільки договірна ціна була визначена відповідно до настанови з визначення вартості будівництва.

У підсумку, уповноважена особа Іллінецького ліцею №2 не мала юридичних підстав для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «БК «Місто», оскільки закупівля була проведена відповідно до вимог законодавства у сфері публічних закупівель.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, свідка, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку

Згідно ч. 3 ст. 164-12 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації.

Відповідно до вимог абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію учасника із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо вона не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності у інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Постанови №1178.

Поняття адміністративного правопорушення унормовує ст. 9 КУпАП.

За ч. 1 наведеної норми права адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За положеннями ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Юридичний склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами адміністративного права сукупність ознак,при наявності яких те чи інше протиправне діяння можна кваліфікувати як правопорушення. Отже, склад правопорушення містить чотири необхідні елементи: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкта і суб`єктивну сторону правопорушення.

Об`єкт адміністративного правопорушення - це суспільні відносини, врегульовані нормами адміністративного права, яким завдано шкоди адміністративним правопорушенням. Іншими словами, це те, на що спрямовано адміністративне правопорушення.

Суб`єкт адміністративного правопорушення - це особа, яка вчинила адміністративне правопорушення. Суб`єктом адміністративного правопорушення може бути фізична особа, яка досягла 16-річного віку, та юридична особа незалежно від форми власності.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення це зовнішній прояв суспільно-небезпечного посягання на об`єкт, що перебуває під охороною адміністративно-правових санкцій. У багатьох випадках вона залежить від місця, часу, обставин і способу скоєння адміністративного правопорушення, а також від причинного зв`язку між діянням і шкідливими наслідками цього діяння, вчинення протиправного діяння в минулому, його системності. Законодавство про адміністративні правопорушення охоплює саме ці елементи змісту об`єктивної сторони адміністративного правопорушення.

Суб`єктивна сторона правопорушення, тобто внутрішнє (психічне) ставлення суб`єкта правопорушення до скоєного діяння і його шкідливих наслідків.

Виходячи з цього, склад адміністративного проступку можна визначити як сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як адміністративне правопорушення.

Повнота і цілісність цієї системи є необхідною умовою для притягнення особи до юридичної відповідальності. Відсутність хоча б одного з елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність) особи, поведінка якої оцінюється у даному конкретному випадку, не є правопорушенням.

Об`єктом адміністративного проступку за ст. 164-14 КУпАП є суспільні відносини у сфері публічних закупівель.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у вчиненні дій, передбачених відповідною частиною зазначеної статті.

Суб`єкт адміністративного проступку за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП - спеціальний, а саме, службові (посадові), уповноважені особи.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.

Відсутність хоча б одного із цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу правопорушення, що виключає адміністративну відповідальність особи.

Оформлення Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення регламентовано Порядком, затвердженим Наказом Державної аудиторської служби України 01 грудня 2016 року за № 168, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 21 грудня 2016 року за № 1674/29804.

Особливості притягнення до відповідальності винних осіб за порушення законодавства про закупівлі визначено приписам Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII від 25 грудня 2015 року

За ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Одночасно, згідно з ч. 10 ст. 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду, якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

У свою чергу, якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження (ч. 11 ст. 8 Закону № 922-VIII).

Метою Закону України «Про публічні закупівлі» є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

За положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Так, судом установлено, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 164-14 КУпАП доведена доказами, що містяться у матеріалах справи, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення №02/011/2025ПР від 12.02.2025, висновком про результати моніторингу №05-41/455 від 31.12.2024, листом Іллінецького ліцею №2 Іллінецької міської ради Вінницької області (з додатками) №01-28/11 від 30.01.2024, додатком до тендерної документації № 5.

З приводу тези свідка про необов`язковість наявності сертифікатів у тендерній пропозиції при самодекларуванні, суд зазначає наступне.

Так, в постанові Верхового Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24 червня 2020 року, справа №826/15639/17, зазначено: «оскільки те, що таке виробництво не підлягає обов`язковій сертифікації не позбавляло позивача можливості отримати зазначений сертифікат в добровільному порядку з тим, щоб дотриматися умов конкурсу».

Отже, відсутність законодавчої вимоги для наявності сертифікатів на відповідність вимогам ДСТУ ISO 45001:2019 та ДСТУ ISO 14001:2015 у складі тендерної пропозиції не спростовує можливості отримання цих сертифікатів ТОВ «БК Місто» для відповідності вимогам тендерної документації.

Разом з тим, суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Пленум Верховного Суду України в п. 17 постанови від 3 червня 2005 р. № 8 роз`яснив, що вирішуючи питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КУпАП, суди повинні враховувати як вартість, так і кількість предметів правопорушення, а також мету, мотив і спосіб його вчинення. По суті, правопорушник звільняється від правових наслідків свого протиправного діяння, виходячи із засад гуманності, хоча це діяння як під час вчинення, так і під час звільнення від відповідальності залишається правопорушенням. У законодавстві не закріплено визначення малозначного правопорушення та відсутні вказівки на його ознаки. У кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи, зокрема, з того, що його наслідки не становлять великої суспільної небезпеки, не завдали, або не здатні завдати значної шкоди суспільним, або державним інтересам, правам та свободам інших осіб. Таким чином, для встановлення ступеня суспільної небезпечності необхідно проаналізувати всі сторони допущеного порушення, оцінити обставини вчинення порушення, мету, мотив і спосіб, а також наявність умов, що дають змогу досягти виховних і превентивних цілей.

Таким чином, суд приходить до переконання, що дії ОСОБА_1 , хоча і містять склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, проте є такими, що не заподіяли суттєвої шкоди, оскільки укладання зазначеного правочину саме із ТОВ «БК Місто» для виконання робіт з капітального ремонту приміщень їдальні та харчоблоку Іллінецького ліцею №2 Іллінецької міської ради Вінницької області по вул. І. Франка 2 в м. Іллінці Вінницької області не потягло за собою та не утворило для Замовника (Іллінецький ліцей №2 Іллінецької міської ради Вінницької області) жодних негативних правових наслідків чи то додаткових обов`язків, а також не стало підставою для додаткових витрат з бюджету.

Враховуючи характер та обставини вчиненого правопорушення, особу правопорушниці, яка раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, щиро розкаялася у вчиненому, вину визнала, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зважаючи на те, що шкоди суспільним, державним інтересам, правам і свободам громадян або іншим цінностям, що охороняються законом, не було завдано, суд вважає, що для досягнення завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та зважаючи на мету адміністративного стягнення, достатнім буде застосувати до правопорушниці усне зауваження зі звільненням від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП.

На переконання суду застосування такого заходу, як усне зауваження, буде справедливим, необхідним та достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчиненню ОСОБА_1 нових адміністративних правопорушень.

Слід зазначити, що у подібних правовідносинах суди апеляційної інстанції, яка є остаточною, застосовують норми ст. 22 КУпАП, зокрема Вінницьким апеляційним судом у постанові від 25.03.2024, справа № 153/123/24, звільнено особу від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням. Також, подібного висновку дійшов Черкаський апеляційний суд в постанові від 29.04.2024, справа № 705/3449/23.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. 7, 9, 10, 164-14, 245, 247, 251, 252, 254, 280, 284, 287 - 291 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.164-14 КУпАП та відповідно до ст. 22 КУпАП звільнити її від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі закрити.

Постанова судді по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: