П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2025 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшла Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області відносно громадянина України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №249058 від 29.01.2025 вбачається, що 22.01.2025 о 19:00 год. в АДРЕСА_2 в коридорі загального користування гр. ОСОБА_1 вчинив конфлікт з гр. ОСОБА_2 в ході якого дав ляпаса по обличчю останній, чим вчинив правопорушення, передбачене частиною ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився повторно, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв чи клопотань не подавав, про причини неявки не повідомляв. Інформацію щодо часу та місця розгляду зазначеної справи розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0712. Отже, суд вжив усі можливі способи сповіщення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. SMS повідомлення із електронною повісткою надіслано на його мобільний номер телефону.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши адміністративні матеріалі, приходжу до наступного висновку:

Статтею 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з диспозиції цієї норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення у вину ОСОБА_1 , ставиться те, що він 22.01.2025 о 19:00 год. в АДРЕСА_2 в коридорі загального користування вчинив конфлікт з гр. ОСОБА_2 в ході якого дав ляпаса по обличчю останній, чим вчинив правопорушення, передбачене частиною ст. 173 КУпАП.

Потерпіла ОСОБА_2 , звернулася до поліції із заявою про вчинення відносно неї неправомірних дій з боку її сусіда ОСОБА_1 , який ображає її поводить себе зухвало та в присутності працівників поліції розмахував руками та вдарив її по обличчі. Однак вона вказує на те, що не бажає проходити медичну експертизу, але щоб даний факт був зафіксований працівниками поліції та щоб із ОСОБА_1 провели профілактичні заходи.

ОСОБА_1 у письмових поясненнях вказує на те, що дійсно 22.01.2025 у нього виник конфлікт із сусідкою на імя ОСОБА_3 та що в стані емоційного хвилювання в коридорі загального користування у їх будинку ін. дав ляпас сусідці, оскільки вона напередодні ображала та чіплялася до його цивільної дружини.

Таким чином вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення; письмовими поясненнями та заявою потерпілої ОСОБА_2 ; письмовими поясненнями самого ОСОБА_1 .

Вказані докази є належними, допустимими та взаємопов`язаними, підтверджують наявність адміністративного правопорушення та винуватість ОСОБА_1 у його вчиненні.

При накладенні стягнення судом враховується характер і ступінь вчинених правопорушень.

Окрім цього, суд враховує конкретні обставини вчинення ОСОБА_1 правопорушень, особу правопорушника, який раніше притягався до адміністративної відповідальності а саме за ч. 3 ст. 178, 183, ч.2 ст. 175-1 КУКпАП, згідно викладених в протоколі обставин, ступінь вини у вчиненому, та вважає за необхідне застосувати відносно останнього стягнення в межах санкції, встановленої за правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

На переконання суду, саме таке покарання є необхідним і достатнім для запобігання вчиненню нових аналогічних правопорушень як самим правопорушником так і іншими особами.

Згідно ч. 5 ст. 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 грн. Таким чином, правопорушнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Керуючись ст.ст. 33, ч. 2 ст. 36, 40-1, 221, 283, ч. 1 п. 1 ст. 284 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», на підставі ст. 122-4, ст. 124 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір на користь держави у розмірі 605,60 грн.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути винесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови. Строк звернення постанови для виконання три місяці з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош