МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2025 р. Справа № 370/548/25

Суддя Макарівського районного суду Київської області Білоцька Л.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Фастівського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ФОП, проживає за адресою: АДРЕСА_1

за ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 200469 від 13.02.2025, 09.02.2025 о 23 год. 00 хв. в АДРЕСА_2 ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадській порядок і спокій громадян, тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

На розгляд справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 з`явилася, вину не визнала. Заперечила факт висловлювань нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 . Вказала на те, що ОСОБА_2 її сусідка з якою перебуває у конфлікті. 09.02.2025 ОСОБА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, подзвонила у двері квартири, почала кричати, що їй заважає шум, погрожувала викликати поліцію. ОСОБА_1 , не виходячи з квартири, заперечила шум та зачинила двері.

Допитана свідок ОСОБА_3 дала суду покази, що 09.02.2025 перебувала в гостях у ОСОБА_1 , прийшла сусідка, почала кричати. ОСОБА_1 закрила двері, однак сусідка продовжувала стукати у двері та кричати.

Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП відповідальність особи настає за вчинення дрібного хуліганства, а саме нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

У відповідності до вимог ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходам впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставі і в порядку встановленому законом, а застосування заходів адміністративного впливу проводиться в межах компетенції того органу, який його застосовує у точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст.280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться щодо особи правопорушника і в межах, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 252 КУпАП, оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Суд зауважує, що до матеріалів справи, окрім протоколу, жодних належних та допустимих доказів на підтвердження обставин вчинення ОСОБА_1 правопорушення не надано. В матеріалах справи відсутні докази нецензурної лайки в громадських місцях та інших дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, винність особи у вчиненні правопорушення не підтверджується будь-якими іншими доказами, аніж протоколом про адміністративне правопорушення, а тому вважаю недоведеним вчинення ОСОБА_1 даного правопорушення.

Враховуючи викладене, докази по справі, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно вимог п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення закривається, зокрема, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у разі закриття провадження у справі не стягується.

На підставі викладеного та керуючись ст. 247, 221, 283, 284 КУпАП, суддя -

постановив:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП - закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення - на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, а також особою, щодо якої її винесено чи потерпілим до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її ухвалення через Макарівський районний суд Київської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, якщо вона буде оскаржена. В інакшому разі - після її перегляду Апеляційним судом.

Суддя Л.В. Білоцька