Справа №534/515/25
Провадження №3/534/140/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Комарова Діана Юріївна, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, з середньою освітою, незаміжньої, працюючої продавцем торгівельного павільйону Продукти, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії ВАД №393229 від 21 лютого 2025 року, вбачається, що 21 лютого 2025 року о 14 год 45 хв ОСОБА_1 перебувала за адресою: вул.Гірників, буд.26 м. Горішні Плавні у магазині Продукти та здійснювала роздрібну торгівлю тютюнових виробів «Прима» в кількості 18 пачок, «BOND» в кількості 4 пачки, Marble в кількості 6 пачок, Примакс blue в кількості 2 пачки, Lifa classic в кількості 3 пачки - без марок акцизного збору, загальною вартістю 1 380 грн, чим порушила ст.15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», тобто вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст.156 КУпАП.

ОСОБА_1 ф в судове засідання не з`явилася. Судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення особи. Проте, жодних заяв та клопотань остання не подавала, наміру ознайомитись із матеріалами справи не висловлювала, до суду з цією метою не з`являлась.

Оцінивши досліджені в судовому засідання докази з точки зору їх належності та допустимості, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши всі обставини справи у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Аналіз змісту диспозиції ч.1 ст.156 КУпАП дає підстави дійти висновку про те, що на законодавчому рівні передбачена відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Стаття 156 КУпАП є бланкетною нормою і при кваліфікації дій правопорушника за цією статтею необхідно керуватися спеціальними Законами.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері торгівлі алкогольними та тютюновими виробами, вказані відносини регулюються, зокрема - Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального».

Тому, відповідальна особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 156 КУпАП, повинна зазначити, яку саме норму вказаного Закону порушила особа стосовно, якої складений протокол. Проте, в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не зазначено, які вимоги статті чи статей Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» порушила остання, а тому на переконання суду об`єктивна сторона правопорушення не розкрита в протоколі. За вказаних обставин протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, і не може бути доказом в розумінні ст. 251 КУпАП.

Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до рішень ЄСПЛ у справах Малофеєва проти Росії, Карєлін проти Росії у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Так до протоколу про адміністративне правопорушення не долучені фіскальні чеки про продаж підакцизних товарів, відеоматеріали, пояснення свідків, чи інші докази, які підтверджували б сам факт торгівлі ОСОБА_1 підакцизними товарами без марок акцизного податку.

Зі змісту пояснень свідка ОСОБА_2 неможливо встановити, в якому саме місці він придбав сигарети.

Крім того, за Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального», роздрібна торгівля тютюновими виробами може здійснюватися суб`єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.

«Виходячи з вказаних норм закону роздрібна торгівля тютюновими виробами та горілчаними виробами дозволяється лише суб`єкту господарювання і за наявності у суб`єкта господарювання ліцензії на роздрібну торгівлю зазначеними виробами. З урахуванням викладеного, суддя приходить до висновку, що суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 156 ч. 1 КУпАП, може бути лише суб`єкт господарювання»

У матеріалах справи відсутні докази, які б вказували, що ОСОБА_3 є суб`єктом господарювання, натомість з її письмових пояснень вбачається, що за тиждень до складення протоколу вона влаштувалась на роботу продавцем у магазин.

Отже, - необхідною умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, тобто передбаченої нормами права сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення, що включає в себе: а) об`єкт; б) об`єктивну сторону; в) суб`єкт; г) суб`єктивну сторону.

В даному випадку відсутній спеціальний суб`єкт.

Діючим законодавством передбачено, що судовий розгляд проводиться лише в межах адміністративного обвинувачення, яке міститься в протоколі про адміністративне правопорушення і встановлення інших обставин, які знаходяться за межами обвинувачення та погіршують становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є неприпустимим, оскільки порушує право на захист від конкретного обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення.

Конкретність пред`явленого особі обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, забезпечує можливість організувати ефективний захист своїх інтересів.

Разом з тим, неконкретність обвинувачення не тільки не дозволяє особі, яка притягається до адміністративної відповідальності належним чином організувати ефективний захист своїх інтересів, а й позбавляє суд належним чином перевірити твердження органу, який склав протокол, про вчинення особою адміністративного правопорушення.

В своїх судових рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово вказував на те, що формулювання обвинувачення є важливою умовою справедливого та об`єктивного судового розгляду.

Так, з урахуванням положення ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини, у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципи рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, в фактично судом).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувачення, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 ЄКПЛ.

Аналізуючи протокол про адміністративне правопорушення у даній справі, - очевидним та беззаперечним є факт того, що сам такий протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього документи не є достатнім доказом, котрий дає підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП.

Таким чином, у матеріалах даної справи недостатньо доказів для встановлення складу адміністративного правопорушення (торгівлі тютюновими виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку).

Таким чином, склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП у діях ОСОБА_1 , що є предметом даної справи, - відсутній.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження за справою про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 7, 156, 245, 247, 251, 279, 280, 283, 284, 294 КУпАП України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.156 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Вилучені тютюнові вироби «Прима» в кількості 18 пачок, «BOND» в кількості 4 пачки, Marble в кількості 6 пачок, Примакс blue в кількості 2 пачки, Lifa classic в кількості 3 пачки - знищити.

Постанова суду може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Комсомольський міський суд Полтавської області. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Копію постанови протягом трьох днів вручити або вислати особі, відносно якої її винесено.

Суддя Д.Ю. Комарова