Справа № 529/182/25
Провадження № 3/529/108/25
ПОСТАНОВА

іменем України

25 березня 2025 року суддя Диканського районного суду Полтавської області Петренко Л.Є., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з СПД № 2 Полтавського ВП № 2 ГУНП в Полтавській області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, ідентифікаційний номер не встановлено,

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 01.03.2025 близько 17 год 30 хв. ОСОБА_1 за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння кричав, висловлювався нецензурною лайкою, намагався вдарити свою дружину ОСОБА_2 , чим вчинив щодо неї психологічне насильство.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, згідно довідки ОСОБА_1 доставлено СМС-повідомлення про розгляд справи на мобільний номер телефона.

Враховуючи, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 268 КУпАП участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності при розгляді справи за ст.173-2 КУпАП не є обов`язковою, тому розгляд справи проведено у відсутність ОСОБА_1 , оскільки судом вжиті усі заходи для його виклику та повідомлення.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 252, 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Аналіз вказаної норми дає підстави стверджувати, що склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

19 грудня 2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та інших законів України у зв`язку з ратифікацією Конвенції Ради Європи про запобігання насильству стосовно жінок i домашньому насильству та боротьбу з цими явищами» від 22 травня 2024 року № 3733-IX, відповідно до якого ст. 173-2 КУпАП викладено в новій редакції. У ч. 1 ст. 173-2 КУпАП зазначено, що вчинення домашнього насильства це умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Домашнє насильство характеризується такими ознаками: умисність (з наміром досягнення бажаного результату); спричинення шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого; порушення прав і свобод людини; значна перевага сил (фізичних, психологічних, пов`язаних із вищою посадою тощо) того, хто чинить насильство.

Для наявності складу адміністративного правопорушення щодо вчинення домашнього насильства є обов`язковим одночасне існування вищевказаних ознак, у разі відсутності хоча б однієї із ознак дії особи не можна розцінювати як насильство.

Натомість, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 029880 від 01.03.2025 вказано, що ОСОБА_1 за місцем свого проживання, перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння кричав, висловлювався нецензурною лайкою, намагався вдарити свою дружину ОСОБА_2 , чим вчинив щодо неї психологічне насильство.

При цьому обов?язкової ознаки домашнього насильства, як завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілої, у протоколі не зазначено.

Також про завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілої не зазначено і у письмових поясненнях ОСОБА_2 та у протоколі про прийняття заяви про вчинення правопорушення.

Дослідивши та проаналізувавши в сукупності наявні у справі докази приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки матеріалами справи не доведено, що ОСОБА_1 своїми діями завдав шкоду фізичному або психічному здоров`ю потерпілої ОСОБА_2 .

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги , перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Згідно з ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом (частина 1 статті 7 КУпАП).

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження по справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись статтями 247, 252, 256, 280, 283, 284 КУпАП,

постановив:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відносно ОСОБА_1 за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Диканський районний суд Полтавської області.

Суддя Л.Є. Петренко