Справа № 405/1275/25
провадження № 3/405/451/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.03.2025 м. Кропивницький

Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Юр`єва К.С., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи, які надійшли з Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , одружену, має на утримання двох неповнолітніх доньок, яка працює вчителем інформатики в ліцеї «Лідер» та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №683235 від 06.03.2025, вбачається, що 06.03.2025 встановлено, що ОСОБА_1 не виконує свої батьківські обов`язки по відношенню до своєї доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: остання, 01.03.2025 близько 14 год. 00 хв. знаходилась в громадському місці по Набережній р. Інгул, що по вул. В. Перспективна, 53 та розпивала алкогольний напій «Рево», чим порушила чинне законодавство.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП за обставин, які викладені в протоколі від 06.03.2025, не визнала та пояснила, що належно виконує свої батьківські обов`язки, подібна ситуація сталась вперше; зазвичай до виховання дітей вона відноситься суворо; того дня її донька повідомила, що її запросили на день народження та запевнила ОСОБА_1 , що вона разом з друзями будуть пекти торт і якби знала, що діти, в тому числі, і її донька будуть вживати алкоголь, то нізащо не відпустила б її; зазначила, що напій «Рево» не є алкогольним або слабоалкогольним напоєм; її донька ОСОБА_2 навчається у восьмому класі в ліцеї «Лідер», зауважень на її поведінку не надходило, навчання не пропускає, має середню успішність; з приводу того що сталось, вона провела бесіду щодо заборони вжиття алкогольних напоїв; за вчинений інцидент доньку покарано.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №683235 від 06.03.2025 та матеріали, якими він обґрунтовуються, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд дійшов наступних висновків.

Так, ч. 1 ст. 184 КУпАП передбачає відповідальність за ухилення батьками або особами, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

Диспозиція вказаної статті є бланкетною (відсильною), яка встановлює відповідальність, але для розкриття її ознак відсилає до іншого нормативно-правового акту.

Однак, посадовою особою, якою порушено провадження у справі не зазначено нормативно-правового акту, який підлягає застосуванню в даному випадку, а лише зазначено, що ОСОБА_1 порушила чинне законодавство.

У справі «Карелін проти Росії» (Karelin v. Russia), заява № 926/08, пункти 51-84, від 20 вересня 2016 року, ЄСПЛ встановлено, суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає «обережності дій суду» при вирішені питання про тягар доказування в такій категорії справ.

Окрім цього, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Обов`язки батьків щодо виховання дітей закріплено в ст. 150, 180 Сімейного кодексу України та ст. 12 Закону України «Про охорони дитинства», однак, суд не може самостійно застосовувати нормативно правовий акт та встановлювати, яку норму права було порушено ОСОБА_1 .

Таким чином, ухилення від виконання батьківських обов`язків не повинна вважатися будь-яка дія, а саме, невиконання обов`язків, чітко передбачених законодавством.

Тобто, посадовою особою, що складає протокол, повинно ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі.

Протокол про адміністративне правопорушення, як процесуальний документ є актом обвинувачення, та повинен містити в собі суть адміністративного правопорушення з посиланням на відповідні нормативно-правові акти, тобто відповідати вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки невідповідність протоколу вказаним вимогам, свідчить про неконкретність пред`явленого обвинувачення.

Враховуючи, що посадовою особою, якою порушено провадження у справі, не викладено в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №683235 від 06.03.2025 зміст обвинувачення, яке б дало змогу встановити суть адміністративного правопорушення і встановити, яка саме дія, або бездіяльність ОСОБА_1 по відношенню свого сина ОСОБА_2 те, що вона ухилилась від виконання батьківських обов`язків.

Крім цього, в ході розгляду справи встановлено, що неповнолітня ОСОБА_2 запевнила, що на дні народженні, куди вона збиралась йти, вона та її знайомі будуть пекти саме торт. Будь-якої інформації, що неповнолітня ОСОБА_2 буде вживати алкоголь ОСОБА_1 не володіла, тобто не могла знати. Також з письмових пояснень неповнолітньої ОСОБА_2 встановлено, що того дня вона вжила «половину стаканчику Рево», однак, працівниками поліції не встановлено, чи був цей напій алкогольним чи слабоалкогольним, або ж він був безалкогольним, як про це стверджує ОСОБА_1 ..

В даному випадку, посадова особа, якою порушено провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст. 184 КУпАП не доведено, в чому проявляється об`єктивна сторона даного адміністративного правопорушення, зокрема те, від виконання якого батьківського обов`язку ухилилась ОСОБА_1 по відношенню до неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , не встановлено чи була завдана шкода інтересам неповнолітньої доньки.

Вказане свідчить про відсутність прямого або не прямого умислу в діях ОСОБА_1 щодо невиконання нею своїх батьківських обов`язків.

Згідно рішення Конституційного Суду України від 22.10.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (пункт 4.1 рішення).

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був учинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винуватою за пред`явленим обвинуваченням.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», «Кобець проти України», «Ірландія проти Сполученого Королівства» та ін.).

Обов`язок щодо збирання доказі покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

За вказаних обставин, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, який охоплюються диспозицією ч. 1 ст. 184 КУпАП, а тому, провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.184, 247, 251, 283-291 КУпАП , суд -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення її до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 184 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови.

Суддя Катерина Сергіївна Юр`єва