ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 673/1399/24

Провадження № 33/820/262/25

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду Преснякова А.А. розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому апеляційну скаргуособи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31 січня 2025 року, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , керівника політичної партії «Товариш», визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 212-21 КУпАП, та

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені суддею І інстанції обставини

Відповідно до постанови судді, всупереч вимогам ст.17 Закону України «Про політичні партії в Україні» (в редакції станом на 18.10.2019) (далі Закон) ОСОБА_1 , порушив порядок подання Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру за наступних обставин.

Так, згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі Єдиний державний реєстр) найменування Партії на дату державної реєстрації її створення (15.09.2006 р.) «Партія гуманістів України», 03.02.2010 р. змінено на «Ліберально-гуманістична партія «Товариш» та 28.07.2020 р. на «Товариш».

Партія має три місцеві організації, які в установленому порядку набули статусу юридичної особи: Одеську обласну партійну організацію політичної партії «Ліберально- гуманістична партія «Товариш» (ідентифікаційний код 37280635), Одеську міську партійну організацію політичної партії «Ліберально-гуманістична партія «Товариш» (ідентифікаційний код 37280661), які перебувають в стані припинення з 18.06.2019 р. та Київську міську партійну організацію політичної партії «Партія гуманістів України» (ідентифікаційний код 3563599).

ОСОБА_1 являється керівником Партії «Товариш», про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру.

Разом з тим, при подачі Звіту партії за 2020 рік 01.04.2024 року у таблиці «Місцеві організації політичної партії, які в установленому порядку набули статус юридичної особи», ОСОБА_1 зазначив інформацію про дві місцеві організації Партії, не вказавши про Київську міську партійну організацію політичної партії «Партія гуманістів України», а до Звіту партії за 2020 рік додано відомості про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру лише Одеської обласної організації партії у двох примірниках.

Крім того, при подачі Звіту партії за 2020 рік ОСОБА_1 не відобразив інформацію про платежі з рахунку партії, а саме надходження 23.09.2020 року на рахунок партії внеску від ОСОБА_1 у сумі 50200 грн., який було використано на внесення грошової застави кандидата в народні депутати України.

За таких обставин ОСОБА_1 , порушив порядок подання Звітів політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов?язання фінансового характеру, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачене статтею 212-21 КУпАП.

Постановою судді Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31 січня 2025 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-21 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100 грн. Стягнуто зОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на оскарження постановисудді Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31 січня 2025 року, скасувати вказане судове рішення, провадження у справі закрити.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження зазначає, що вказана постанова прийнята без його участі, в кабінеті «Електронний суд» вона з`явилась 11.02.2025 року, первинна апеляційна скарга ним була подана невідкладно після ознайомлення з постановою.

Зазначає, що строк для притягнення до адміністративної відповідальності з 28.06.2024 року, коли була проведена перевірка звіту (складено акт і висновок) станом на день прийняття судового рішення давно минув, а також звертає увагу на малозначність діяння.

Позиції учасників судового провадження

У судове засідання особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце апеляційного розгляду, про поважні причини неявки не повідомив, що відповідно до вимог ч.6 ст.294 КУпАП не перешкоджає апеляційному розгляду.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду

Щодо поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження.

Відповідно до вимог частини 2 статті 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що право на судовий захист не повинно бути ілюзорним, а особа має мати реальну можливість оскаржити судове рішення.

Так, у пункті 36 рішення у справі «Bellet v. France» від 4 грудня 1995 року ЄСПЛ зазначив, що для того, що б доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Відповідно до приписів ст. 285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Копія постанови в той же строк вручається або висилається потерпілому на його прохання. Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Зі змісту статті 289 КУпАП вбачається, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

12 лютого 2025 року особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою на постанову судді Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31 січня 2025 року, пропустивши встановлений законодавством строк апеляційного оскарження та не заявляв клопотання про поновлення такого строку.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 21 лютого 2025 року повернуто апеляційну скаргу особі, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31 січня 2025 року.

24.02.2025 року особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 повторно звернувся до суду з апеляційною скаргою на постанову судді Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31 січня 2025 року, пропустивши встановлений законодавством строк апеляційного оскарження та просив його поновити. Поважність причин такого пропуску обґрунтовує тим, що вказана постанова прийнята без його участі, в кабінеті «Електронний суд» вона з`явилась 11.02.2025 року, первинна апеляційна скарга ним була подана невідкладно після ознайомлення з постановою.

З врахуванням наведеного, апеляційний суд приходить до висновку про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження постанови судді Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31 січня 2025 року та вважає за необхідне його поновити.

Щодо оскарження постанови по суті.

Відповідно до вимог статті 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Положеннями статті 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, передбаченого статтею 212-21 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин і доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 212-21 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого порядку або строків подання фінансового звіту про надходження і використання коштів виборчого фонду, звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру або подання фінансового звіту, оформленого з порушенням встановлених вимог.

При цьому, стаття 212-21 КУпАП за своїм змістом є банкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст. 212-21 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння. Тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Згідно з ч. 9 ст. 17 Закону України «Про політичні партії в Україні» від 05 квітня 2001 року політична партія щоквартально, не пізніше ніж на сороковий день після закінчення звітного кварталу, зобов`язана подати до Національного агентства з питань запобігання корупції звіт про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру (у тому числі її місцевих організацій, які у встановленому порядку набули статусу юридичної особи) шляхом його заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Статтею 17 Закону України «Про політичні партії в Україні» передбачено, що звіт політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру обов`язково включає такі розділи: майно та нематеріальні активи станом на кінець звітного періоду, в якому має бути наведено повну та достовірну інформацію щодо майна (грошові кошти на всіх рахунках, цінні папери, нерухоме майно, транспортні засоби, інше рухоме майно, вартість якого перевищує п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня звітного року) та нематеріальних активів, які належать партії, її місцевій організації, що в установленому порядку набула статусу юридичної особи, на праві власності або праві користування.

Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції, при розгляді даної справи, дотримався зазначених вимог закону, повно й всебічно з`ясував усі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Висновок суду першої інстанції про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-21 КУпАП, є обґрунтованим і відповідає фактичним обставинам справи та підтверджується сукупністю зібраних і перевірених у судовому засіданні доказів, яким суд першої інстанції дав належну правову оцінку і навів у постанові, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення №50-33/494 від 02.12.2024 року, складеним керівником відділу реалізації матеріалів перевірок Департаменту формування доброчесності політичних фінансів НАЗК Рачинською О.А. (а/с 2-9);

- витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про політичну партію «Товариш» (а/п 17);

- витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про Київську міську партійну організацію політичної партії «Партія гуманістів України» (а/п 18);

- витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про Одеську міську партійну організацію політична партія «Ліберально-гуманістична партія «Товариш» (а/п 19);

- звітом про майно, доходи, витрати і зобов?язання фінансового характеру політичної партії «Товариш» за 2020 р за підписом ОСОБА_1 , де в розділі про місцеві організації політичної партії, які в установленому порядку набули стутутсу юридичної особи наявна інформація про Одеську обласна партійну організацію політичної партії «Ліберально-гуманістична партія Товариш» та Одеську міську партійну організацію політичної партії «Ліберально-гуманістична партія Товариш», інші відомості відсутні. Крім того відсутня інформація про платежі з рахунку партії, а саме надходження 23.09.2020 року на рахунок партії внеску від ОСОБА_1 у сумі 50200 грн. (а/п 10-16);

- довідкою АТ «ПУМБ» про рух коштів на рахунку НОМЕР_1 у період з 01.01.2020 по 31.12.2020 року, згідно якого 23.09.2020 року ОСОБА_1 сплачено добровільний внесок в розмірі 50200грн. (а/п 24);

- відповіддю політичної партії «Товариш» №1 від 20.05.2024 року, згідно якої Київська міська партійна організація політичної партії «Партія гуманістів України» відноситься до Партії «Товариш», однак давно не діє, потребує внесення змін до державних реєстрів. Банківського рахунку та фінансових надходжень, витрат у зазначеної організації за звітні періоди не було. Також, зауважила, що у звіті партії була зазначена інформація про платіж ОСОБА_1 на рахунок партії у вигляді доданої виписки з рахунку (а/п 23-24);

- актом про проведення аналізу Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру «Товариш» за період з «01.01.2020 по «31.12.2020» від 28.06.2024 р (а/п 25-28);

- висновком про результати аналізу Звіту політичної партії про майно, доходи витрати і зобов?язання фінансового характеру політичної партії «Товариш» за 2020 рік від 28.06.2024 року №844, затвердженим наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 28.06.2024 № 174/24 (а/п 29-30).

Вважаю, що докази, які містяться у матеріалах справи, є належними, допустимими та достовірними, оскільки вони здобуті з додержанням процесуальної процедури, не суперечать фактичним обставинам справи і об`єктивно узгоджуються між собою, а їх сукупність є достатньою для прийняття рішення по справі.

Такі докази на думку апеляційного суду є цілком належними і допустимими, якими підтверджено обставини, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Проаналізувавши зібрані і досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, апеляційний суд вважає, що винність ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, є повністю доведеною доказами, що містяться в матеріалах справи і, які суд вважає належними та допустимими в розумінні ст.251 КУпАП.

При цьому, суд апеляційної інстанції погоджується із доводом апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що оскаржувану постанову судом першої інстанції було ухвалено після завершення строку адміністративного стягнення, передбаченого ст.38 КУпАП, з огляду на наступне.

Згідно п.7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Відповідно до вимог частини 4 статті 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З огляду на обставини справи, датою вчинення правопорушення відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №50-33/494 слід вважати 01 квітня 2024 року, а днем виявлення вчиненого вище правопорушення - складання висновку про результати аналізу Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру № 844 28 червня 2024 року.

Таким чином, строк для накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , що становить шість місяців з дня виявлення правопорушення, сплив 28 грудня 2024 року. Цей строк не поновлюється і не продовжується.

З огляду на вищезазначене, сукупність зібраних та досліджених доказів за своїм змістом та якістю дозволяють суду констатувати наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 212-21 КУпАП, але на час розгляду зазначеної справи про адміністративне правопорушення, передбаченого ст. 212-21 КУпАП та ухвалення суддею рішення (31.01.2025), минуло більше шести місяців з дня виявлення цього правопорушення (28.06.2024), тобто минув встановлений ст. 38 КУпАП строк давності накладення адміністративного стягнення, а тому на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження по справі підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, отже апеляційна скарга підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 285, 289, 247, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити особі, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 строк апеляційного оскарження постанови судді Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31 січня 2025 року.

Апеляційну скаргу особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31 січня 2025 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-21 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100 грн., скасувати.

Прийняти нову постанову, якоювизнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.212-21 КУпАП та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.212-21 КУпАП на підставі п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя