Справа №461/1312/25
Провадження №3/461/593/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2025 року м. Львів

Суддя Галицького районного суду м. Львова Кротова О.Б., з участю прокурора Яреми О.Б., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Торопчина О.Д., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Новий Калинів Самбірського району Львівської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №4 Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в званні старшого лейтенанта поліції,

за ч.1 ст.172-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , перебуваючи на службі у поліції на посаді інспектора взводу №1 роти №2 батальйону №4 Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, маючи спеціальне звання старший лейтенант поліції, будучи відповідно до підпункту «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» та примітки до статті 172-8 КУпАП, суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, 22.09.2024 близько 18:25 год., перебуваючи на площі Адама Міцкевича у м. Львові, виконуючи свої службові повноваження та маючи у розпорядженні винесені нею 22.09.2024 постанови у вигляді стрічки серії ЕНА №3104186 відносно ОСОБА_2 , серії ЕНА №3108620 відносно ОСОБА_3 , серії ЕНА №3108020 відносно ОСОБА_4 , серії ЕНА №3106224 відносно ОСОБА_5 та серії ЕНА №3104716 відносно ОСОБА_6 з інформацією, яка відповідала пунктам постанови про накладення адміністративного стягнення, у порушення вимог ст.43 Закону України «Про запобігання корупції», незаконно, у своїх інтересах розголосила інформацію з обмеженим доступом, яка містилася у вказаних постановах, та яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-8 КУпАП.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 22.09.2024.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, є адреса: м. Львів, площа Адама Міцкевича.

17.02.2025 захисником ОСОБА_7 подано клопотання про повернення матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-8 КУпАП органу (особі) яка склала протокол, з наступних підстав. Так, диспозицією ч.1 ст.172-8 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення незаконного розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень. Разом з тим, у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 не розкрито який приватний, службовий інтерес, інші блага, переваги одержала поліцейська Муха Т.В. передавши для фотографування копії постанов про адміністративні правопорушення військовослужбовцям Національної гвардії України (яка як і Національна поліція України входить до єдиної системи МВС України), з якими у вересні 2024 року остання несла службу по охороні громадського порядку на одному маршруті патрулювання. Відповідно до Закону України «Про Національну гвардію України», наказів МВС України, військовослужбовці Національної гвардії України, які залучаються до охорони громадського порядку, публічної безпеки мають такі самі права, як і поліцейські, у тому числі у питаннях взаємодії, обміну інформацією. Так званою «корупційною складовою» вчинку ОСОБА_1 , як це зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, є встановлення доброзичливих та приязних стосунків з військовослужбовцями Національної гвардії України (без отримання нею пільг, переваг, винагороди), що не охоплюється об`єктивною стороною складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП. Зазначає, що у другому примірнику протоколу, який видано на руки ОСОБА_8 , відсутній підпис особи, яка склала такий протокол - ОСОБА_9 , який надає протоколу юридичної значимості. Окрім того, як це зазначено у самому протоколі ОСОБА_1 , складання та підписання примірника протоколу відбулося до моменту висловлення особою, яка його склала, пропозиції відібрати у ОСОБА_1 пояснення. Більше того, правопорушнику, яка в момент складення протоколу перебувала на чергуванні, не було надано можливості реалізувати право на захист. Також у протоколі про адміністративне правопорушення від 13.02.2025 у розділі «свідки» не зазначено жодної особи, попри те, що згідно описової частини протоколу таким свідком є ОСОБА_10 , який спільно ніс службу з ОСОБА_1 . До того ж у протоколі у розділі «потерпілі» зазначено лише 1 особу, попри те, що в протоколі про адміністративне правопорушення містяться відомості про те, що ОСОБА_1 незаконно розголосила дані 5-ох осіб. Окрім цього, місцем вчинення адміністративного правопорушення у протоколі зазначено адресу: м. Львів, пл. Адама Міцкевича, однак на вказаній площі в загальному знаходиться 11 будинків. Звертає увагу, що адміністративний протокол складений поза межами строку, визначеного КУпАП. Просить врахувати, що працівник поліції ОСОБА_1 за вчинення дій які відображені у протоколі, за відсутності підстав бути притягнутою до адміністративної відповідальності, вже понесла дисциплінарну відповідальність.

В судовому засіданні, з врахуванням думки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисника адвоката Торопчина О.Д., які підтримали подане захисником клопотання про повернення матеріалів справи на дооформлення, прокурора Яреми О.Б., яка щодо задоволення клопотання заперечила, оскільки чинним КУпАП не передбачено винесення судом постанови про повернення матеріалів для належного оформлення, як і не передбачено порядку такого оформлення матеріалів уповноваженими особами на складення протоколів, судом відмовлено у задоволенні клопотання захисника Торопчина О.Д. про повернення матеріалів справи на дооформлення, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення також визначені у п.9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом МВС України №1376 від 06.11.2015 (далі - Інструкція).

Так, п.9 розділу ІІ вказаної Інструкції визначено, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «місце складання протоколу» - населений пункт або географічна точка; у графі «посада, найменування органу поліції, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол» - прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка склала протокол (повністю, без скорочень); у графі «склав цей протокол про те, що громадянин(ка)» - прізвище, ім`я та по батькові особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (повністю, без скорочень); у графі «назва документа, серія, №, ким і коли виданий» - документ, що посвідчує особу (серія, номер паспорта, дата видачі і назва органу, що його видав, або серія, номер іншого документа, що посвідчує особу, яка вчинила правопорушення (службове чи пенсійне посвідчення, студентський квиток тощо), дата видачі і найменування органу (установи, підприємства, організації), що його видав(ла)); у графі «чи притягався(лася) до адміністративної відповідальності» - інформація щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності впродовж року (за наявності); у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол); у графі «до протоколу додається» - пояснення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, викладені на окремому аркуші, рапорти посадових осіб органів поліції, довідки, акти тощо (у разі складення).

Відповідно до п.8 розділу ІІ Інструкції, протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Пунктом 11 Інструкції визначено, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України, статтею 268 КУпАП, повідомляється, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто у строки, визначені статтею 277 КУпАП, про що робиться відмітка та ставиться підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (ч.2 ст.256 КУпАП, п.12 розділу ІІ Інструкції).

Згідно з абз.2 п.5 розділу ІІ Інструкції, протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією (додаток 3) складається на бланку, що виготовлений друкарським способом.

Згідно з ч.3 ст.256 КУпАП та п.12 розділу ІІ Інструкції особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Чинний Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить норми, яка б передбачала можливість повернення протоколу та матеріалів у справі про адміністративне правопорушення на дооформлення або доопрацювання.

Разом з тим, Верховним Судом України визнано правильну практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст.256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення (п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 №14).

Суддя виходить з того, що матеріали справи про адміністративне правопорушення можуть бути поверненими виключно, якщо вони складені без додержання вимог ст.256 КУпАП та з недоліками, які б унеможливлювали розгляд протоколу як такого. Як приклад, не зазначення повного прізвища, імені або по-батькові особи, яка притягається, або місця її проживання, не зазначення частини статті, за якою складено протокол, тощо. В інших випадках недоліки протоколу про адміністративне правопорушення можуть бути усунені під час судового розгляду або бути підставою для закриття провадження у справі на підставі ст.247 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №30 від 13.02.2025, складений відносно ОСОБА_1 щодо правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, який надійшов від Львівського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, складений уповноваженою на те посадовою особою на бланку за формою згідно з Додатком 3 до Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, у такому зазначені дані згідно вимог ч.1 ст.256 КУпАП, зокрема, дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище та адреса потерпілого; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Другий примірник вказаного протоколу отриманий ОСОБА_1 , про що свідчить її особистий підпис на протоколі.

Суддя вважає безпідставними покликання захисника, як на підставу повернення протоколу на дооформлення, на відсутність у такому конкретного номеру будинку за адресою: м. Львів, пл. Адама Міцкевича, оскільки місце вчинення адміністративного правопорушення визначає адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення. Відтак, не зазначення номеру будинку не є недоліком, який би унеможливив розгляд протоколу як такого.

Щодо тверджень адвоката Торопчина О.Д. щодо того, що у протоколі про адміністративне правопорушення у розділі «свідки» не зазначено жодної особи, а у розділі «потерпілі» зазначено лише 1 особу, попри те, що в протоколі про адміністративне правопорушення містяться відомості про те, що ОСОБА_1 незаконно розголосила дані 5-ох осіб, суддя зазначає наступне.

Як вже було зазначено, відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є.

Таким чином, у протоколі про адміністративне правопорушення відомості про свідків та потерпілих зазначаються лише у разі їх наявності.

Оскільки особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №30 від 13.02.2025 не було встановлено свідків вчиненого правопорушення, та встановлено відомості лише стосовно одного потерпілого ОСОБА_3 , суддя приходить до висновку, що при складенні протоколу вимог ч.1 ст.256 КУпАП порушено не було.

Щодо покликання захисника на те, що у другому примірнику протоколу, який видано на руки ОСОБА_8 , відсутній підпис особи, яка склала такий протокол, суддя зазначає, що у матеріалах справи, які надійшли до суду міститься протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №30 від 13.02.2025, складений відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-8 КУпАП, в якому міститься підпис посадової особи органу поліції, яка склала протокол оперуповноваженого Львівського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України майора поліції Гундзи Д.В., у зв`язку з чим, вказані покликання не можуть бути підставою повернення протоколу на дооформлення.

Суддя не приймає до уваги покликання захисника, що протокол підлягає поверненню з підстави не розкриття у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення який саме приватний, службовий інтерес, інші блага, переваги одержала поліцейська Муха Т.В. передавши для фотографування копії постанов про адміністративні правопорушення, оскільки згідно вимог ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, суть адміністративного правопорушення, що уповноваженою особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення дотримано.

З приводу тверджень адвоката Торопчина О.Д. про те, що ОСОБА_8 , яка в момент складення протоколу перебувала на чергуванні, не було надано можливості реалізувати право на захист, суддя зазначає наступне.

Відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №30 від 13.02.2025 встановлено, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснено її права, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України, статтею 268 КУпАП, в тому числі право на професійну правничу допомогу, про що вона особисто підписалася у вказаному протоколі, однак остання таким правом не скористалася, та адвоката самостійно не залучила.

В контексті спірних правовідносин право на юридичну допомогу не є абсолютним, його реалізація вимагає вчинення певних дій з боку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки чинне адміністративне процесуальне законодавство не визначає обов`язковість участі адвоката чи іншого фахівця у галузі права під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Отримання допомоги адвоката під час складання протоколу про адміністративне правопорушення є правом особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а не обов`язком органу (посадової особи), яка складає відповідний протокол.

Відтак, суддя приходить до висновку про безпідставність та недоведеність тверджень захисника щодо ненадання ОСОБА_8 можливості реалізувати право на захист.

Щодо інших покликань захисника, суддя зазначає, що на стадії підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення, серед іншого, вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення з точки зору дотримання вимог до їх форми та змісту, проте не оцінює докази по справі та не ухвалює рішень по суті справи.

Таким чином, захисником не наведено жодних обставин, як б позбавили суддю можливості з`ясувати обставини, які, відповідно до ст.280 КУпАП, суддя зобов`язаний з`ясувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення, та встановити наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання захисника про повернення матеріалів справи на дооформлення слід відмовити.

В судовому засіданні захисник Торопчин О.Д. просив провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-8 КУпАП - закрити з підстав, передбачених п.1 ч.1 ст.247 КУпАП. В обґрунтування покликається на вищезазначені ним підстави, наведені в клопотанні про скерування справи на дооформлення. Звертає увагу суду на п.67 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2025 у справі №335/6977/22, провадження №14-87цс24, яка визначає, що невідповідність протоколу вимогам закону, зокрема ст.256 КУпАП, або складання неповноважною особою може мати наслідком закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Крім цього, вважає, що не може вважатися незаконним розголошення інформації з обмеженим доступом, яка міститься в постанові про адміністративне правопорушення, поліцейським військовослужбовцю Національної гвардії України, який також фактично є поліцейським, та який спільно з ОСОБА_1 несли патрулювання для забезпечення громадської безпеки та правопорядку. Покликається на те, що УПП у Львівській області ДПП НП України, як і Національна гвардія України входять в структуру МВС України. Звертає увагу на те, що: в протоколі не вказано місце вчинення адміністративного правопорушення, оскільки площа Адама Міцкевича містить 13 будинків; ОСОБА_8 при складенні протоколу про адміністративне правопорушення не надано можливості скористатись правовою допомогою захисника; вручений ОСОБА_8 примірник протоколу про адміністративне правопорушення не містить підпису особи, яка його склала; пояснення у ОСОБА_1 відбиралися вже після складення протоколу про адміністративне правопорушення, а тому такі при складенні протоколу не могли бути враховані. Стверджує, що у ОСОБА_1 не було жодного майнового чи немайнового інтересу на розголошення відомостей, вона надала сфотографувати постанови про адміністративне правопорушення в цілях забезпечення громадського правопорядку, особам, які є військовослужбовцями Національної гвардії України, здійснювали з нею спільне патрулювання. Разом з тим, у випадку, якщо суд дійде до переконання, що в діях ОСОБА_1 формально наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, просив звільнити останню від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю адміністративного правопорушення на підставі ст.22 КУпАП, та обмежитись усним зауваженням.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП заперечила. Пояснила, що вже 3-4 роки працює в УПП у Львівській області ДПП НП України. 22.09.2024 вона, перебуваючи на посаді інспектора взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області разом, з інспектором УПП ОСОБА_10 несли службу на площі Адама Міцкевича у м. Львові. На даний час ОСОБА_10 є її нареченим, вони проживають разом, а тому з метою уникнення конфлікту інтересів її переведено на посаду інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №4 УПП у Львівській області. 22.09.2024 поряд з місцем, де вони несли службу, було шикування військовослужбовців Національної гвардії України, яким їх командир повідомив, що тут поруч працюють патрульні поліцейські та вони можуть до них звертатися. У військовослужбовців Національної гвардії України був службовий собака, який допомагав їм виявляти правопорушників. Вони разом з військовослужбовцями Національної гвардії України спільно несли службу для забезпечення громадського порядку. Лише у неї був планшет з відповідною базою та захищеним її особистим доступом, в якій вона перевіряла осіб, які вчинили правопорушення, та з використанням якої складала відповідні постанови про притягнення осіб до адміністративної відповідальності за правопорушення, які відповідно до КУпАП підвідомчі УПП. Пояснила, що їй було відомо та вона розуміла, що військовослужбовці Національної гвардії України в силу вимог закону не наділені повноваженнями складати постанови про притягнення до адміністративної відповідальності осіб за правопорушення в сфері забезпечення Правил дорожнього руху, та такі повноваження були лише у неї та ОСОБА_10 , як працівників патрульної поліції. В кінці дня військовослужбовці Національної гвардії України попросили надати їм сфотографувати складені нею постанови про притягнення до адміністративної відповідальності осіб за правопорушення в сфері забезпечення Правил дорожнього руху, та вона надала такі для фотографування виключно в плані взаємодії та обміну інформацією, жодного інтересу майнового ти немайнового у неї не було. Вказує, що у неї не було на меті розголошення персональних даних, вона поширила цю інформацію в інтересах національної безпеки. Разом з тим, фактичні обставини справи не заперечила. Покликається на те, що під час складання протоколу про адміністративне правопорушення їй не дали можливості скористатися правовою допомогою захисника, а вручена їй копія протоколу не була підписана особою, який цей протокол складав. Крім цього, спочатку був складений протокол і лише після цього їй надали можливість викласти свої пояснення, тобто такі не було враховано при складенні протоколу про адміністративне правопорушення. Просить врахувати, що за вчинення дій які відображені у протоколі її вже було притягнуто дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді догани, вказане дисциплінарне стягнення вона не оскаржувала.

Прокурор Ярема О.Б. під час розгляду справи зазначила, що є всі підстави для притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 . Вважає, що її вина доведена матеріалами справи про адміністративне правопорушення, а доводи сторони захисту є необґрунтованими. Просила визнати її винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, та застосувати стягнення у вигляді штрафу, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, в розмірі 125 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 2125 грн. Звертає увагу, що правопорушення, пов`язане з корупцією, є правопорушенням з формальним складом, яке не містить вимоги щодо форми вини, а відтак може бути вчинено як у формі умислу, так і з необережності. Також не містить вимоги диспозиція вказаної частини статті щодо настання будь-якої шкоди, наслідків правопорушення, мети вчинення правопорушення, суспільної небезпечності. Окрім цього, з покликанням на постанову Львівського апеляційного суду від 09.08.2024 у справі №461/3598/24, вважає за неможливе звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю адміністративного правопорушення на підставі ст.22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, оскільки остання вину не визнає, сторона захисту клопоче перед судом про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення таких правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів, а тому адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, не може бути визнане як малозначне. Також просить суд врахувати, що в матеріалах справи наявний лист УПП у Львівській області СЕД-53900-24, у якому зазначено, що 22.09.2024 працівники УПП у Львівській області ДПП під час виконання службових обов`язків використовували планшетний логістичний пристрій за №30009, а також з вищевказаними працівниками ( ОСОБА_1 та ОСОБА_10 ), військовослужбовці Національної гвардії України не залучались. Вважає безпідставними покликання сторони захисту про виключення адміністративної відповідальності у зв`язку із притягненням ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, оскільки висновком службового розслідування від 15.11.2025, який затверджено начальником УПП у Львівській області ДПП, та за результатами розгляду якого уповноваженою особою органів Національної поліції України складено адміністративний протокол, встановлено порушення вимог ст.ст.42, 43 Закону України «Про запобігання корупції», а також вимог ч.3 ст.10 Закону України «Про захист персональних даних» в діях ОСОБА_11 та застосовано дисциплінарне стягнення, що не виключає адміністративної відповідальності в силу норм ст.61 Конституції України про те, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Вважає, що строк накладення адміністративного стягнення повинен рахуватися з дати виявлення правопорушення, якою є дата складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Допитаний в судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_10 пояснив, що працює на посаді інспектора взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області. На даний час ОСОБА_1 є його нареченою. 22.09.2024 він разом з ОСОБА_1 несли патрулювання в Галицькому районі м. Львова, спільну несли службу з Національною гвардію України на площі Адама Міцкевича, перевіряли разом автомобілі. Про наявність будь-якого наказу про спільне патрулювання йому не відомо. Військовослужбовцям Національної гвардії України проводили інструктаж їх керівники, які вказували не необхідність взаємодії з працівниками патрульної поліції. Його напарниця ОСОБА_1 працювала в логістичному пристрої та виносила постанови про притягнення до адміністративної відповідальності. За його вказівкою ОСОБА_1 надала сфотографувати працівникам Національної гвардії України постанови, які були потрібні військовослужбовцям Національної гвардії України для написання в подальшому рапортів з метою звітування керівництву. Будь-якого особистого інтересу в передачі постанов для фотографування у них не було, дозволили сфотографувати такі в інтересах національної безпеки. Всі особи, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, були виявлені спільно з Національною гвардією України. Командир батальйону визначає де вони несуть службу. Безпосереднім їх керівником є командир батальйону, а звітують вони в ЛРУП №1. В ЛРУП №1 звітує також Національна гвардія України. Під час складення протоколу відносно ОСОБА_1 , його опитано не було. Коли він здійснював патрулювання в Сихівському районі, його викликав командир роти, однак протокол відносно ОСОБА_1 вже був складений, під час опитування останньої він був присутній.

В судове засідання потерпілий ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, оскільки на даний час проходить службу в Збройних Силах України. Повідомив, що дозволу на розголошення його персональних даних нікому не надавав.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та інших учасників справи про адміністративні правопорушення, дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з положеннями ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до положень ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно диспозиції ч.1 ст.172-8 КУпАП особа притягається до адміністративної відповідальності за незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання та протидії корупції.

Предметом правопорушення є інформація, яка стала відома посадовій особі у зв`язку з виконанням нею службових повноважень.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у незаконному розголошенні або використанні в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень (формальний склад).

Об`єктивна сторона правопорушення може виражатися у таких формах: незаконне розголошення інформації; незаконне використання інформації в інший спосіб.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого або непрямого).

З примітки до ст.172-8 КУпАП вбачається, що суб`єктом правопорушень у частині першій цієї статті є особи, зазначені у пункті 1 та підпункті «в» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», а також особи, зазначені в частині другій статті 17 Закону України «Про запобігання впливу корупційних правопорушень на результати офіційних спортивних змагань».

Таким чином, зі змісту статті слідує, що диспозиція вказаної норми є бланкетною, оскільки вказує склад правопорушення, але для визначення його ознак відсилає до норм іншої галузі права або нормативних (підзаконних) актів, правил, положень, інструкцій.

Згідно ст.2 Закону України «Про запобігання корупції», відносини, що виникають у сфері запобігання корупції, регулюються Конституцією України, міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цим та іншими законами, а також прийнятими на їх виконання іншими нормативно-правовими актами, що визначено як законодавство у сфері запобігання корупції.

Відповідно до підпункту «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону є поліцейські.

Відповідно до ст.222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, у тому числі про порушення правил дорожнього руху. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до п.1 розділу IV Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2015 №1395 (далі Інструкція), розглянувши справу про адміністративне правопорушення, поліцейський виносить постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Пунктом 2 розділу IV Інструкції визначено, що зміст постанови по справі про адміністративне правопорушення повинен відповідати ст.283 КУпАП (постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акту, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення. Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про: дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення; транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення (марка, модель, номерний знак); технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис (якщо такий запис здійснювався); розмір штрафу та порядок його сплати; правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження; відривну квитанцію із зазначенням реквізитів та можливих способів оплати адміністративного стягнення у вигляді штрафу).

Відповідно до п.5 розділу IV Інструкції, постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, складається у письмовій формі (заповнюється відповідно до вимог пункту 10 розділу ХV цієї Інструкції) або за наявності технічної можливості в електронній формі у вигляді стрічки, яка роздруковується за допомогою спеціальних технічних пристроїв, із зазначенням відомостей, що відповідають пунктам постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, набирає законної сили після її вручення особі або отримання поштового повідомлення про вручення, або про відмову в її отриманні, або після повернення поштового відправлення з позначкою про невручення (п.6 розділу IV Інструкції.)

Відповідно до статті 43 Закону «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з ч.ч.1, 2 статті 21 Закону України «Про інформацію», інформація з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація.

Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом.

Частиною 1 статті 27 Закону України «Про інформацію» визначено, що порушення законодавства України про інформацію тягне за собою дисциплінарну, цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно із законами України.

Згідно із ч.1 ст.68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватись Конституції України та Законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У статті 32 Конституції України зазначено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Не зважаючи на невизнання вини, факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, стверджується належними та допустимими доказами у відповідності до ст.251 КУпАП, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №30 від 13.02.2025, який відповідає вимогам ст.256 КУпАП та яким зафіксовано час, місце та обставини вчинення правопорушення, який ОСОБА_1 підписала, та зазначила, що бажає надати пояснення в присутності захисника, оскільки на даний час перебуває на службі зі зброєю та спецзасобами;

- витягом з наказу начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Жукова Є.О. від 01.09.2021 №942о/с, згідно якого рядового поліції Муху Тетяну Володимирівну, яка прибула з Львівського державного університету внутрішніх справ, призначено поліцейським взводу №1 роти №2 батальйону №4 з 27.08.2021;

- витягом з наказу начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Жукова Є.О. від 04.03.2022 №576о/с, яким рядового поліції ОСОБА_1 призначено інспектором взводу №1 роти №2 батальйону №4, звільнивши з посади поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №4;

- заявкою ОСОБА_1 про надання доступу до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» №1081 від 17.11.2021, погодженою 17.11.2021 начальником ВЗТ УПП у Львівській області Департаменту патрульної поліції Зубицьким Ю.;

- письмовим зобов`язанням щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних, яке 17.11.2021 підписане ОСОБА_1 , відповідно до якого остання зобов`язалася, зокрема, не фотографувати, не копіювати та не розповсюджувати інформацію з системи ІПНП у випадках, що не пов`язані з виконанням службових обов`язків;

- пам`яткою-ознайомленням поліцейських, державних службовців та працівників Національної поліції України з вимогами Законів України «Про Національну поліцію України», «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України та Кодексу України про адміністративні правопорушення, підписаною 28.05.2021 ОСОБА_1 ;

- формою-інструктажем з основних положень Закону України «Про запобігання корупції», підписаною 13.07.2021 ОСОБА_1 ;

- посадовою інструкцією інспектора взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП Мухи Т.В., затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 03.08.2021 №1705, пунктом 1.2 розділу І, підпунктом 7 пункту 2.1 розділу ІІ, підпунктами 1, 9 пункту 3.1 розділу III, пунктом 5.1 розділу V якої визначено, що у своїй діяльності інспектор керується Конституцією України, Законом України «Про Національну поліцію», Законом України «Про запобігання корупції» та іншими законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, наказами Міністерства внутрішніх справ України та Національної поліції України, Положенням про Департамент патрульної поліції, затвердженим наказом Національної поліції України від 06.11.2015 №73 (із змінами), цією інструкцією, іншими наказами, розпорядженнями та дорученнями керівництва за винятком тих, що порушують Конституцію України та закони України, або є явно незаконними чи злочинними. Інспектор відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення, застосовує заходи адміністративного впливу до правопорушників у випадках та спосіб, які передбачені законодавством. Інспектор поліції під час несення служби зобов`язаний: неухильно дотримуватися Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції а також Присяги поліцейського; не розголошувати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

- висновком службового розслідування, затвердженим 15.11.2024 начальником Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції Крутень А., згідно якого за вчинення дисциплінарного проступку до інспектора взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани;

- додатком до висновку службового розслідування від 15.11.2024 відеозаписом з нагрудного відеореєстратора працівника поліції, яким підтверджуються обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №30 від 13.02.2025. Зокрема, з такого встановлено як 22.09.2024 о 18:21 год. ОСОБА_1 на прохання працівника Національної гвардії України передала останньому постанови про адміністративні правопорушення. У той час працівник Національної гвардії України передав один кінець постанови колезі і здійснив фотографування постанов п?ять разів;

- листом Військової частини НОМЕР_1 №50/14/9/1-2108 від 17.12.2024 та долученими до такого відомостями виконання завдань служби з ОГП військовими нарядами, призначеними від управління та 2 патрульного батальйону військової частини НОМЕР_1 під час несення патрульної служби в період дії воєнного стану на території Галицько-Личаківського району м. Львова (Львівського районного управління поліції №1) на 22.09.2024 та витягами з наказів;

- листом Військової частини НОМЕР_1 №50/14/9/1-2190 від 31.12.2024 та долученими до такого картками маршруту пішого патруля №1201 «Контур 1201», №1306 «Контур 1306», №1311 «Контур 1311»;

- письмовими поясненнями ОСОБА_12 від 07.01.2025, який повідомив, що 22.09.2024 він перебував у складі наряду «Контур 1201», піший маршрут Національної гвардії України. Близько 18:20 год. вказаного дня наряд перебував на площі Міцкевича у м. Львові. Також до вказаної площі підійшов наряд «Контур 1311» та «Контур 1306», де їх перевірив наряд «Контур 101» на автомобілі марки «FORD TRANSIT». Після завершення служби ОСОБА_13 передав йому складений письмовий рапорт про адміністративне правопорушення за участі особи ОСОБА_2 , який він підписав та здав черговому військових нарядів для підведення підсумків несення служби. Під час складання адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_2 він присутній не був, чи був там хтось із військовослужбовців Національної гвардії йому не відомо;

- письмовими поясненнями ОСОБА_13 від 07.01.2025, який зазначив, що 22.09.2024 перебував на службі у складі наряду «Контур 1311». Близько 18:20 год. цього ж дня наряд знаходився на пл. Міцкевича у місті Львові, де в цей час перебував наряд патрульної поліції м. Львова на службовому авто. У складі даного наряду була дівчина та чоловік поліцейські. Підійшовши до даних працівників поліції, він запитав чи є у них складені адміністративні матеріали, після чого дівчина поліцейська дала йому сфотографувати на його мобільний телефон п`ять постанов, складених працівниками поліції протягом дня. Про даних працівників йому нічого не відомо, бачив їх вперше. По завершенню служби ним складено п`ять рапортів, в одному з яких зазначив анкетні дані особи, а саме ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та подію, яка стосувалася порушення ПДР вказаною особою. Рапорт, в якому він вказав дані про ОСОБА_2 підписав солдат ОСОБА_14 , який цього дня ніс службу у складі наряду «Контур-1201», та який також був поряд. Дані фотографії адміністративних матеріалів нікому не передавав та не розповсюджував;

- долучені до письмових пояснень ОСОБА_13 від 07.01.2025 фотокопії постанов про накладення адміністративного стягнення у вигляді стрічки серії ЕНА №3104186 відносно ОСОБА_2 , серії ЕНА №3108620 відносно ОСОБА_3 , серії ЕНА №3108020 відносно ОСОБА_4 , серії EHA №3106224 відносно ОСОБА_5 та серії ЕНА №3104716 відносно ОСОБА_6 , складені інспектором взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП Мухи Т.В., які містять відомості про осіб, стосовно яких розглядаються справи (прізвище, ім`я та по-батькові), дату народження, місце проживання чи перебування, інформацію про серію та номер посвідчення водія, транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення, статтю, частину статті КУпАП, розмір штрафу;

- листом заступника начальника УПП у Львівській області ДПП НП України Свєшнікова А. «Про надання відповіді» СЕД-53900-2024, згідно якого 22.09.2024 працівники УПП у Львівській області ДПП Муха Т.В. та ОСОБА_10 під час виконання службових обов`язків використовували планшетний логістичний пристрій за №30009, а також з вказаними працівниками військовослужбовці Національної гвардії України не залучались;

- відеозаписами з нагрудного відеореєстратора працівника поліції, на яких вбачається оформлення 22.09.2024 адміністративних матеріалів інспектором взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП Мухою Т.В. серії ЕНА №3104186 відносно ОСОБА_2 , серії ЕНА №3108620 відносно ОСОБА_3 , серії ЕНА №3108020 відносно ОСОБА_4 , серії EHA №3106224 відносно ОСОБА_5 та серії ЕНА №3104716 відносно ОСОБА_6 ;

- письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_3 від 06.02.2025, в яких повідомив, що на даний час проходить службу у Збройних Силах України. 22.09.2024 приблизно в обідній час у центрі м. Львова поліцейськими було складено відносно нього постанову за порушення правил дорожнього руху, а саме за проїзд пішохідною зоною у неділю та святкові дні, та накладено адміністративний штраф в сумі 340 грн, який він оплатив. Пригадує, що поліцейська була жіночої статі. Під час складання працівником поліції вказаної постанови, він надав їй всі свої анкетні дані та документи на транспортний засіб та право керування ним. При складанні постанови інших сторонніх осіб не було. Згоди на розголошення будь-яких даних іншим особам, при складанні вказаної постанови, він не надавав. Про те, що його персональні дані були передані стороннім особам він дізнався від працівників поліції (внутрішньої безпеки). Зважаючи на те, що він військовослужбовець ЗСУ, будь-яке розголошення його даних може зашкодити йому та його особистій безпеці та членам його сім`ї;

- копією військового квитка ОСОБА_3 серії НОМЕР_2 , виданого 24.04.2018;

- рапортом оперуповноваженого Львівського управління ДВБ НП України Гундзи Д.В. від 14.01.2025, відповідно до якого з матеріалів службового розслідування вбачається, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 22.09.2024 близько 18:25 год. передала військовослужбовцям Національної гвардії України оформлені адміністративні матеріали, які останні сфотографували на мобільний телефон. В подальшому, в ході перевірки встановлено, що військовослужбовці Національної гвардії України використали інформацію, отриману із даних адміністративних матеріалів при оформленні відповідних рапортів за результатами несення служби. Згідно з інформацією УПП у Львівській області, 22.09.2024 за результатами несення служби старший лейтенант поліції Муха Т.В. склала адміністративні матеріали серії ЕНА №3104186 відносно ОСОБА_2 ; серії ЕНА №3108620 відносно ОСОБА_3 ; серії ЕНА №3108020 відносно ОСОБА_4 ; серії ЕНА №3106224 відносно ОСОБА_5 ; серії ЕНА №3104716 відносно ОСОБА_6 , разом з тим інформація щодо складення адміністративних матеріалів старшим сержантом поліції ОСОБА_10 - відсутня. З метою проведення повної та ретельної перевірки 08.01.2025 о 11:44 год. здійснено телефонний дзвінок до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно якого складено адміністративний матеріал серії ЕНА №3104186, в ході спілкування з яким останній повідомив, що на даний час знаходиться у м. Дніпро та не може прибути до ЛУ ДВБ для дачі письмових пояснень. Окрім цього, ОСОБА_2 підтвердив складення відносно нього зазначених адміністративних матеріалів, однак заперечив присутність військовослужбовців НГУ під час їх оформлення. Також повідомив, що не давав нікому дозволу на розголошення свої персональних даних та інформації щодо притягнення останнього до адміністративної відповідальності. Окрім цього, 08.01.2025 о 11:30 год. здійснено телефонний дзвінок до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відносно якого складено адміністративний матеріал серії ЕНА №3108020, в ході спілкування з яким останній повідомив, що на даний час знаходиться у м. Києві та не може прибути до ЛУ ДВБ для дачі письмових пояснень та також підтвердив складання працівниками поліції відносно нього зазначених адміністративних матеріалів. Дозволу на розголошення своїх персональних даних та інформації щодо притягнення його адміністративної відповідальності не давав. Окрім цього, 13.01.2025 о 12:02 год. здійснено телефонний дзвінок до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відносно якого складено адміністративний матеріал серії ЕНА №3108620, в ході спілкування з яким останній повідомив, що на даний проходить військову службу та не може прибути до ЛУ ДВБ для дачі письмових пояснень та також підтвердив складення працівниками поліції відносно нього зазначених адміністративних матеріалів. Дозволу на розголошення свої персональних даних та інформації щодо притягнення останнього до адміністративної відповідальності не давав. Разом з тим, встановити місце перебування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , на час перевірки не видалось можливим;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 13.02.2025, в яких зазначила, що бажає надати пояснення з приводу даних подій в присутності свого захисника, просить забезпечити їй таке право, оскільки на даний момент знаходиться на службі та несе наряд за адресою: АДРЕСА_3 , зі зброєю та спецзасобами.

Таким чином, ОСОБА_1 , виконуючи свої службові повноваження та маючи у розпорядженні винесені нею 22.09.2024 постанови у вигляді стрічки серії ЕНА №3104186 відносно ОСОБА_2 , серії ЕНА №3108620 відносно ОСОБА_3 , серії ЕНА №3108020 відносно ОСОБА_4 , серії ЕНА №3106224 відносно ОСОБА_5 та серії ЕНА №3104716 відносно ОСОБА_6 з інформацією, яка відповідала пунктам постанови про накладення адміністративного стягнення, у порушення вимог ст.43 Закону України «Про запобігання корупції», незаконно, у своїх інтересах розголосила інформацію з обмеженим доступом, яка містилася у вказаних постановах, та яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень.

За змістом ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст.68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Щодо покликань захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на те, що адміністративний протокол складений поза межами строку, визначеного КУпАП, суддя вважає такі безпідставними, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.4 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтею 51 та частинами третьою - шостою статті 164-14, статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Як вбачається зі змісту ст.38 КУпАП початком відліку строку для накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, є день виявлення адміністративного правопорушення. Вказана стаття не передбачає інших умов відліку цього строку, крім як для триваючих правопорушень.

Моментом виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення.

Аналогічна правова позиція вказана в постанові Верховного Суду від 28 лютого 2019 року у справі №149/2498/17.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією №30 від 13.02.2025, датою вчинення правопорушення є 22.09.2024, що є датою передачі старшим лейтенантом ОСОБА_1 військовослужбовцям Національної гвардії України для фотографування постанов про накладення адміністративного стягнення.

Датою виявлення адміністративного правопорушення в протоколі зазначено 13.02.2025, коли було складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією №30.

Суддя вважає, що датою виявлення адміністративного правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 є 15.11.2024, коли було затверджено висновок за результатами службового розслідування, згідно якого, зокрема, встановлено факт розголошення ОСОБА_1 22.09.2024 персональних даних громадян, які стали їй відомі з ІПНП, у зв`язку з виконанням службових обов`язків.

Суддя звертає увагу, що момент виявлення порушення не можна ототожнювати з часом складення протоколу про адміністративне правопорушення, через те, що останній є засобом не виявлення, а фіксації правопорушення.

З приводу тверджень захисника Торопчина О.Д., що ОСОБА_1 за вчинення дій які відображені у протоколі вже понесла дисциплінарну відповідальність, суддя зазначає наступне.

Згідно висновку службового розслідування від 15.11.2024, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 5 частини першої, частини третьої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», частини другої статті 7, статей 245, 279 КУпАП, частини третьої статті 10 Закону України «Про захист персональних даних», абзацу другого, третього, дев?ятого, дванадцятого пункту 1 розділу II, абзацу п?ятого пункту 2 розділу II, абзац другого пункту 2 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, статті 42, 43 Закону України «Про запобігання корупції», пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 03.08.2017 №676, пунктів 4, 5 розділу ІІ, пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 №1026, підпункту 1, 7, 8, 9 пункту 3.1. розділу III Посадової інструкції інспектора взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 03.08.2021 №1705, відповідно до пункту 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» застосовано до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №1 роти №2 батальйону №4 УПП у Львівській області ДПП, дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Суддею встановлено, що рішення про накладення дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 у встановленому законом порядку не оскаржено.

Зі змісту вказаного висновку службового розслідування вбачається, що окрім факту розголошення персональних даних громадян, які стали відомі ОСОБА_8 з ІПНП, у зв`язку з виконанням службових обов`язків 22.09.2024, такий складений і на підставі інших порушень, вчинених останньою, а саме щодо недотримання нею порядку використання портативних відеореєстраторів, нездійснення належного розгляду справи та оголошення прийнятого рішення, інших порушень.

Ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення (ч.1 ст.61 Конституції України).

Закріплена у статті 4 Протоколу №7 Конвенції заборона подвійного притягнення особи до відповідальності за одне й те саме правопорушення поширюється на випадки, коли така відповідальність більш як один раз реалізується судом у межах проваджень, які за своєю суттю є кримінальними.

Відповідно до ч.1 ст.65-1 Закону «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону притягуються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової, дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Відповідно до практики ЄСПЛ у ряді випадків накладення адміністративного стягнення за своїми наслідками для особи набуває ознак кримінальної процедури, у зв`язку із чим дублювання адміністративної та кримінальної відповідальності підпадає під заборону, встановлену статтею 4 Протоколу №7 Конвенції (пункт 39 рішення від 09 червня 2011 року у справі «Лучанінова проти України», заява №16347/02; пункт 32 рішення від 16 червня 2016 року у справі «Ігор Тарасов проти України», заява № 44396/05).

Дисциплінарна відповідальність за своєю юридичною природою істотно відрізняється від кримінальної за підставами, процедурою реалізації, колом суб`єктів, а також характером і наслідками стягнень.

Таким чином, дисциплінарна і адміністративна відповідальність належать до різних видів юридичної відповідальності, а тому їх застосування з огляду на положення статті 4 Протоколу №7 Конвенції, частини першої статті 61 Конституції України не є взаємовиключним.

Окрім того, відповідно до ст.15 КУпАП, військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти під час проходження зборів, а також особи начальницького складу Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України, служби цивільного захисту, Державного бюро розслідувань, поліцейські несуть відповідальність за адміністративні правопорушення за дисциплінарними статутами. За порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, санітарних норм, правил полювання, рибальства та охорони рибних запасів, митних правил, вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, невиконання термінового заборонного припису або неповідомлення про місце свого тимчасового перебування у разі винесення термінового заборонного припису, порушення тиші в громадських місцях, неправомірне використання державного майна, незаконне зберігання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, невжиття заходів щодо окремої ухвали суду, ухилення від виконання законних вимог прокурора, порушення законодавства про державну таємницю, порушення порядку обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, зазначені особи несуть адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Таким чином, враховуючи те, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-8 КУпАП, вона повинна нести адміністративну відповідальність на загальних підставах.

З приводу тверджень сторони захисту на відсутність у ОСОБА_1 будь-якого майнового ти немайнового інтересу, під час передачі постанов про адміністративні правопорушення для фотографування військовослужбовцям Національної гвардії України, суддя зазначає наступне.

Згідно визначення, встановленого ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

З матеріалів справи вбачається, що передача ОСОБА_1 постанов про адміністративні правопорушення для фотографування військовослужбовцям Національної гвардії України не з метою виконання службових обов`язків, а з метою підтримання із військовослужбовцями Національної гвардії України доброзичливих та приязних відносин, шляхом задоволення їх прохань.

Положеннями ст.10 КУпАП установлено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Як вже було зазначено вище, суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого або непрямого).

Заслухавши в судовому засіданні письмові пояснення ОСОБА_1 та дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що ОСОБА_1 , будучи поліцейською, розуміючи та усвідомлюючи обмеження передбачені Законом України «Про запобігання корупції», розголосила інформацію з обмеженим доступом. Тобто, ОСОБА_1 усвідомлювала протиправний характер своїх дій, і хоча не бажала, але свідомо допускала настання цих наслідків, тобто у такої був наявний непрямий умисел.

Щодо покликань сторони захисту на те, що УПП у Львівській області ДПП НП України, як і Національна гвардія України входять в структуру МВС України, а військовослужбовці Національної гвардії України здійснювали з ОСОБА_1 спільне патрулювання.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про Національну поліцію», Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про Національну гвардію України», Національна гвардія України є військовим формуванням з правоохоронними функціями, що входить до системи Міністерства внутрішніх справ України і призначено для виконання завдань із захисту та охорони життя, прав, свобод і законних інтересів громадян, суспільства і держави від кримінальних та інших протиправних посягань, охорони громадської безпеки і порядку та забезпечення громадської безпеки, а також у взаємодії з правоохоронними органами - із забезпечення державної безпеки і захисту державного кордону, припинення терористичної діяльності, діяльності незаконних воєнізованих або збройних формувань (груп), терористичних організацій, організованих груп та злочинних організацій.

Національна поліція України та Національна гвардія України є різними структурними підрозділами Міністерства внутрішніх справ України.

Захисником долучено до матеріалів справи ряд нормативно-правових актів, в тому числі Порядок організації взаємодії Національної гвардії України та Національної поліції України під час забезпечення (охорони) публічної (громадської) безпеки і порядку, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 10.08.2016 №773, пунктом 4 якого визначено, що взаємодія між НГУ та Національною поліцією України здійснюється в межах, визначених законодавством, у тому числі цим Порядком, а саме шляхом: спільного патрулювання нарядами вулиць, площ, парків, скверів, вокзалів, аеропортів, морських та річкових портів, інших публічних (громадських) місць; забезпечення (охорони) публічної (громадської) безпеки і порядку під час проведення зборів, мітингів, вуличних походів, демонстрацій, інших масових та спортивних заходів, а також під час заходів у публічних (громадських) місцях за участю осіб, щодо яких здійснюється державна охорона; проведення спільних заходів з метою стабілізації оперативної обстановки в разі її загострення в межах території однієї чи декількох адміністративно-територіальних одиниць.

Пунктом 6 вищезазначеного порядку визначено, що сили та засоби НГУ залучаються до забезпечення (охорони) публічної (громадської) безпеки і порядку: 1) для виконання завдань, указаних в абзаці другому пункту 4 цього Порядку, - на підставі Плану залучення сил та засобів військової частини НОМЕР_3 до служби з охорони громадського порядку (згідно з додатком), який розробляється строком на місяць, затверджується командиром військової частини НГУ та погоджується з начальником відповідного органу поліції у межах території його юрисдикції; 2) для виконання завдань, указаних в абзацах третьому та четвертому пункту 4 цього Порядку, - на підставі підписаного начальником головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях і місті Києві письмового запиту на ім`я начальника територіального управління НГУ про виділення сил та засобів НГУ в межах області, де дислокується військова частина НГУ, зони відповідальності (оперативного реагування) цього оперативно-територіального об`єднання НГУ.

Однак жодного наказу про спільне патрулювання Національною поліцією України та Національною гвардією України, в підтвердження покликань сторони захисту, суду не надано.

Більше того, відповідно до листа заступника начальника УПП у Львівській області ДПП НП України Свєшнікова А. «Про надання відповіді» СЕД-53900-2024, 22.09.2024 працівники УПП у Львівській області ДПП Муха Т.В. та Делісандру О.С. під час виконання службових обов`язків використовували планшетний логістичний пристрій за №30009, а також з вказаними працівниками, військовослужбовці Національної гвардії України не залучались.

Більше того, ОСОБА_8 інкримінується те, що вона у своїх інтересах розголосила інформацію з обмеженим доступом, яка містилася в складених нею постановах про адміністративні правопорушення.

Статтею 222 КУпАП визначено, що справи адміністративні правопорушення про порушення правил дорожнього руху розглядають Органи Національної поліції.

Разом з тим, Національна гвардія України, згідно положень КУпАП, повноваженнями складати постанови про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху не наділена.

Окрім цього, суддя враховує, що Постановою Кабінету Міністрів України №1024 від 14.11.2018 затверджено Положення про єдину інформаційну систему Міністерства внутрішніх справ, якою визначено її структуру, загальні засади функціонування, порядок її формування та використання.

Так, відповідно до п.2 Положення, єдина інформаційна система МВС - інтегрована інформаційна система, що безпосередньо забезпечує реалізацію функцій її суб`єктів, інформаційну підтримку та супроводження їх діяльності і становить сукупність взаємозв`язаних функціональних підсистем, сервісів, програмно-інформаційних комплексів, програмно-технічних та технічних засобів електронної комунікації, які забезпечують логічне поєднання та інтеграцію електронних інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи МВС, обробку та захист інформації, внутрішню та зовнішню інформаційну взаємодію шляхом використання функціональної підсистеми єдиної інформаційної системи МВС із спеціальними функціями.

Пунктом 3 зазначеного Положення визначено, що власником і розпорядником єдиної інформаційної системи МВС є держава в особі МВС. Володільцями інформації, що обробляється у функціональних підсистемах єдиної інформаційної системи МВС, є відповідні суб`єкти єдиної інформаційної системи МВС, які забезпечують захист інформації від випадкової втрати або знищення, незаконної обробки та незаконного доступу до інформації.

Згідно п.12 Положення, функціональною підсистемою Єдиної інформаційної системи МВС, зокрема, є Інформаційний портал Національної поліції України.

Відповідно до п.п.18, 19 вищезазначеного Положення, доступ користувачів єдиної інформаційної системи МВС до сервісів єдиної інформаційної системи МВС здійснюється з використанням засобів електронної ідентифікації, що відповідають вимогам законодавства, у межах реалізації своїх повноважень. Користувачі єдиної інформаційної системи МВС зобов`язані дотримуватися визначеного МВС порядку роботи з електронними інформаційними ресурсами єдиної інформаційної системи МВС та використовувати отриману інформацію відповідно до законодавства.

В свою чергу, згідно п.2 розділу III Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», в інформаційних ресурсах системи ЕПНП обробляється інформація, яка належить до державних інформаційних ресурсів. Така інформація не підлягає поширенню та передачі іншим особам, крім випадків, передбачених законодавством.

Окрім цього, відповідно до п.6 розділу IV вищезазначеного Положення, користувачі системи ІПНП зобов`язані не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, крім випадків, передбачених законом, відповідають за достовірність інформації, що вводиться ними до відповідних інформаційних ресурсів системи ІПНП, та зобов`язані дотримуватися законодавства у сфері захисту інформації.

Суддя вважає безпідставними покликання сторони захисту на розголошення ОСОБА_1 конфіденційної інформації в інтересах національної безпеки, з огляду на те, що такі покликання жодними доказами не підтверджені та є надуманими.

З урахуванням викладеного, вважаю, що винуватість ОСОБА_1 підтверджена належними та допустимими доказами, які узгоджуються між собою. Ці докази є достатніми, оскільки в сукупності, у повній мірі, поза розумним сумнівом, доводять її вину у вчинені адміністративного правопорушення.

Положення Кодексу України про адміністративні правопорушення відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для порушника, меті адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважена вирішувати справу, може звільнити правопорушника від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Щодо покликань прокурора на неможливість звільнення особи від адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, суддя зазначає наступне.

Відповідно до примітки до ст.22 КУпАП, положення цієї статті не застосовуються до правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 121, частиною п`ятою статті 122, статтями 122-2, 122-4, частиною третьою статті 123, частинами другою - п`ятою статті 126, статтями 130, 161-1 і 173-2 цього Кодексу.

Тобто, вказаною нормою встановлений чіткий перелік адміністративних правопорушень, за вчинення яких особа не може бути звільнена від адміністративної відповідальності.

Таким чином, не дивлячись на те, що адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-8 КУпАП, пов`язане з корупцією, законодавець не встановлює заборони щодо можливості звільнення особи від адміністративної відповідальності за його вчинення згідно примітки до ст.22 КУпАП.

Покликання прокурора на судову практику, як підтвердження неможливості звільнення особи від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, зокрема, постанову Львівського апеляційного суду від 09.08.2024 у справі №461/3598/24, не заслуговують на увагу, оскільки можливість застосування положень ст.22 КУпАП залежить від конкретних обставин справи, негативних наслідків вчиненого правопорушення, що підтверджується відповідною судовою практикою, зокрема, постановами Львівського апеляційного суду від 26.06.2024 у справі №461/3599/24, Харківського апеляційного суду від 05.03.2025 у справі №642/6636/24, Полтавського апеляційного суду від 17.03.2025 у справі №552/3761/24, Полтавського апеляційного суду від 19.02.2025 у справі №538/596/24, Одеського апеляційного суду від10.02.2025 у справі №522/11752/24.

Європейський суд з прав людини вказав, що при призначенні покарання для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити особистий надмірний тягар для особи (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року ЄСПЛ у справі «Ізмайлов проти Росії»).

Суддя також враховує практику ЄСПЛ про те, що застосований захід має бути пропорційним переслідуваній меті.

А тому враховуючи конкретні обставини справи, особу ОСОБА_1 , яка молодого віку, перебуває у фактичних шлюбних відносинах, раніше до адміністративної відповідальності чи кримінальної відповідальності не притягувалася, чотири роки працює в органах патрульної поліції, вже понесла дисциплінарну відповідальність за вчинене правопорушення, шкода завдана внаслідок вчиненого державним та суспільним інтересам є незначною, її дії суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди, ступінь її вини, визнання фактичних обставин справи, суддя приходить до висновку, що вчинене ОСОБА_1 правопорушення є малозначним, та вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, на підставі ст.22 КУпАП, у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежитись усним зауваженням. Застосування такого заходу впливу, як усне зауваження, буде достатнім для попередження про недопустимість в подальшому допускати подібні порушення вимог Закону.

За умовами ч.2 ст.284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття справи.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст.40-1 КУпАП судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому враховуючи той факт, що усне зауваження, виходячи з норм ст.24, ч.2 ст.284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, а відтак суддя не вбачає підстав для стягнення судового збору.

Керуючись ст.ст.22, 172-8, 283, 284 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в:

звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, на підставі ст.22 КУпАП, у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежитись усним зауваженням, а провадження у справі закрити на підставі ч.2 ст.284 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.Б. Кротова