Справа № 375/709/25
Провадження № 3/375/623/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року селище Рокитне Білоцерківського району Київської області

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Антипенко В. П.,

за участю:

секретаря судового засідання Голованової В. А.,

потерпілої ОСОБА_1 ,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 ,

розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області, у відношенні

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, (далі КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

Згідно матеріалів справи 31.01.2025, близько 09 год 40 хв. ОСОБА_2 , перебуваючи по вул. Вокзальна,46 у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області у приміщенні Рокитнянського ліцею № 1, вчинила дрібне хуліганство, а саме: під час другого уроку у 4А класі погрожувала словесно вчителю на підвищених тонах, внаслідок чого порушила навчальний процес та спокій громадян, зокрема, дітей, та скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину свою не визнала. Пояснила, що своїми діями вона захищала права дитини. Напередодні між її донькою та ОСОБА_3 стався конфлікт. 31.01.2025 донька ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , зателефонувала їй та повідомила про вчинення неправомірних дій стосовно неї з боку бабусі ОСОБА_3 , ОСОБА_5 . ОСОБА_2 приїхала до школи, зайшла у клас, де навчалася її донька ОСОБА_4 , і побачила як дитина під партою плакала, а вчитель, ОСОБА_1 , на це не реагував. Після розмови у коридорі з ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , ОСОБА_1 забрала ОСОБА_7 та пішла у клас, а ОСОБА_4 залишилася у коридорі. Потім ОСОБА_2 зайшла у клас, щоб забрати речі своєї доньки, та запитала ОСОБА_1 , чому вона ОСОБА_7 забрала на урок, а Лізу залишила у коридорі.

Також ОСОБА_2 наголошувала на тому, що така її поведінка обумовлена захистом своєї дитини від неправомірних, на її погляд, дій вчителів, а першопричиною всього був конфлікт між двома дітьми.

Суддя, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються:

протоколом про адміністративне правопорушення;

поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 28.02.2025, близько 31.01.2025, близько 09 год 40 хв. ОСОБА_2 , перебуваючи по вул. Вокзальна,46 у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області у приміщенні Рокитнянського ліцею № 1, вчинила дрібне хуліганство, а саме: під час другого уроку у 4А класі погрожувала словесно вчителю на підвищених тонах, внаслідок чого порушила навчальний процес та спокій громадян, зокрема, дітей.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_1 пояснила, що дійсно між дітьми 4А класу ОСОБА_8 та ОСОБА_3 був конфлікт. З цими дітьми у ОСОБА_1 були добрі відносини. Вона, як вчитель, хотіла допомогти вирішити конфлікт між дітьми. Заперечила проти того, що під час відвідування класу ОСОБА_2 , ОСОБА_4 була під партою, і плакала. Зі слів потерпілої, ОСОБА_2 заскочила у клас, вивела ОСОБА_9 у коридор. Після словесного конфлікту у коридорі школи, ОСОБА_1 вимушена була забрати ОСОБА_9 у клас, тікати від ОСОБА_2 .. Після цього ОСОБА_2 знову зайшла у клас, кричала, троє дівчат із класу навіть почали плакати.

Також потерпіла повідомила, що дії працівників ліцею перевірялися комісією, яка порушень у виховному процесі не встановила.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_10 повідомив, що його син, ОСОБА_11 , навчається у 4А класі Рокитнянського ліцею № 1. Після того, як ОСОБА_10 забирав дитину зі школи, син розповів, що під час навчання тітка забігла у клас, кричала. Дитина перелякалася.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_12 повідомила, що напередодні між її дитиною, ОСОБА_7 , та донькою ОСОБА_2 стався конфлікт. На наступний день ОСОБА_2 зайшла у клас, вивела ОСОБА_7 у коридор, там почала кричати. Дитина злякалася та викликала матір.

Письмові покази свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 стосуються конфлікту між дітьми, ОСОБА_17 та ОСОБА_9 та не вказують на хуліганські дії ОСОБА_2 .

Адміністративним правопорушенням, в розумінні частини першої статті 173 КУпАП, є дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно матеріалів справи, ОСОБА_2 , перебуваючи у навчальному закладі, погрожувала словесно вчителю, внаслідок чого порушила навчальний процес та спокій громадян, зокрема, дітей.

Аналізуючи те, чи є такі дії ОСОБА_2 дрібним хуліганством, суддя звертає увагу на таке.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства.

Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Як вбачається з матеріалів справи, пояснень ОСОБА_2 та свідків, поведінка ОСОБА_2 була зумовлена особистими мотивами, які полягали у бажанні захистити права своєї дитини.

Суд погоджується з тим, що поведінка ОСОБА_2 , яка полягала у порушенні навчального процесу, не відповідала вимогам закону. Водночас така поведінка не містить ознак дрібного хуліганства, оскільки була обумовлена особистими мотивами та конкретною, не хуліганською, метою ОСОБА_2 .

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно статті 255 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

У відповідності до частини третьої статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП України.

Внаслідок зазначеного, на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись статтями 247, 283, 284, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, через відсутність складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В. П. Антипенко