Справа № 705/788/25 3/706/113/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 рокум.Христинівка Черкаської області

Суддя Христинівського районного суду Черкаської області Орендарчук М.П., при секретарі Пізняк Т.В., з участю прокурора Уманської окружної прокуратури Черкаської області Бурлаки О.М., та особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , присяжний Уманського міськрайонного суду Черкаської області, проживає АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 будучи присяжним Уманського міськрайонного суду Черкаської області відповідно до п. «г» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ч.2 ст.45, п.2-7 р. ХІІІ «Прикінцевого положення» Закону України «Про запобігання корупції», без поважних причин несвоєчасно подав до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи яка припиняє свою діяльність пов`язану із виконанням функції держави або місцевого самоврядування (при звільненні) за період не охоплений раніше поданими деклараціями з 01.01.2023 по 31.12.2023, оскільки граничний термін подачі був 31.01.2024, а декларація фактично подана 22.03.2024, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 , свою вину не визнав та пояснив, що він увільнений від обов`язків присяжного, а не звільнений, а тому просив закрити провадження у справі.

Прокурор в судовому засіданні висловив думку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1статті 172-6 КУпАП, а тому просив визнати останнього винним у вчиненні вищевказаного адміністративного правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення в мінімальному розмірі 50 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що складає 850 гривень.

Дослідивши протокол та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , думку прокурора, суддя приходить до таких висновків та такого рішення.

Згідно зі ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Як зазначено в ч.1, 2ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП, правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Наявність події правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

У ст.251 КУпАП зазначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Допустимість доказів це придатність їх для використання у адміністративному процесі за формою, на відмінну від їх належності як придатності для використання за змістом.

При цьому, відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно зі ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1статті 172-6 КУпАП, полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Дослідженням наявних у справі доказів встановлені такі обставини:

- рішенням Уманської районної ради № 15-6/VIII від 15.12.2022 «Про затвердження списку присяжних Уманського міськрайонного суду Черкаської області» затверджений список присяжних у кількості 16 осіб, одними з присяжних є ОСОБА_1 ;

Рішенням Уманської районної ради 28-8/VIII від 12.12.2024 прийнято до відома факт увільнення від виконання обов`язків Уманського міськрайонного суду серед інших і ОСОБА_1 .

Наказом Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 30.01.2024 року № 11 Про увільнення від виконання обов`язків присяжного Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 .

Відповідно до підпункту «ґ» пункту 1 частини першої ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія Закону, є, зокрема, присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді).

Протягом 2023 р. присяжні, які брали участь у розгляді цивільної справи, відповідно до п.1 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» зі змінами, зобов`язані подати до 1 квітня 2024 року шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий 2023 р. за формою, що визначена Національним агентством.

Згідно з п. 4 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єкт декларування може подати виправлену декларацію без звернення до Національного агентства з питань запобігання корупції впродовж 30 днів після подання декларації.

Якщо присяжний був залучений до розгляду справи і виконання обов`язків у суді, він має подавати такі декларації:

щорічну - за рік, у якому особа фактично виконує обов`язки присяжного, якщо розгляд справи в судовому засідання ще не закінчений;

декларацію при звільненні - не пізніше 30 календарних днів з дня припинення діяльності, яка зумовлює обов`язок подання декларації (виконання присяжним обов`язків у суді у конкретній справі);

щорічну декларацію (після звільнення) наступного року після розгляду справи в суді.

Як у провину ОСОБА_1 ставиться, те що граничний термін подачі декларації при звільненні був 31.01.24, в той же час декларацію при звільненні - не пізніше 30 календарних днів з дня припинення діяльності, яка зумовлює обов`язок подання декларації (виконання присяжним обов`язків у суді у конкретній справі, а тому судом не встановлено обв`язку ОСОБА_1 подати декларацію про звільнення до 31.01.2024, що виключає склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України №23-рп/2010 від 22.12.2010 процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на засадах презумпції невинуватості, суть якої полягає в тому, що вона стимулює доказування вини особи і доки цього не буде досягнуто, ніхто не може бути визнаний винним.

Стаття 62 Конституції України гарантує, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950, кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

При цьому враховую, що притягнення особи до відповідальності за відсутності доказів її винуватості, навіть за умови визнання нею своєї вини в інкримінованому правопорушенні, призведе до порушення її прав, оскільки обґрунтованість будь-якого висунутого проти неї обвинувачення має бути встановлена на підставі належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, представлених та досліджених у чітко регламентованому законодавчому порядку.

Отже, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які мають доказове значення, у їх сукупності, приходжу до висновку про відсутність підстав для визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП з зазначених вище мотивів.

На підставі викладеного та керуючись ст. 1, 7, 9, 36, ч.1 ст.172-6, 245, 247, 283, 284, 287, 294 КУпАП, ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , присяжного Уманського міськрайонного суду Черкаської області, який проживає АДРЕСА_1 , закрити на підставі п.1ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Христинівський районний суд Черкаської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя Михайло Орендарчук