Справа № 367/144/25
Провадження №3/367/335/2025
ПОСТАНОВА

Іменем України

10 березня 2025 року місто Ірпінь

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Білогруд О.О., розглянувши матеріали, які надійшли від військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Колумбія, громадянина Республіки Колумбія, місце проживання: АДРЕСА_1 ,

за частиною третьою статті 172-20 КУпАП,-

у с т а н о в и в:

до Ірпінського міського суду Київської області надійшла справа з протоколом (серія А0222 № 169) про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого третьою статті 172-20 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказаний матеріал передано для розгляду судді Білогруд О.О.

У засідання, призначене на 21.01.2025, ОСОБА_1 не з`явився, був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання шляхом направлення смс-повідомлення на контактний телефон, зазначений у протоколі про притягнення останнього до адміністративної відповідальності.

У судове засідання 24.02.2025 ОСОБА_1 з`явився, однак будь-що повідомити суду не зміг, оскільки не володіє українською мовою. За допомогою супроводжуюючого з Військової частини надав суду копію паспорта громадянина Республіка Колумбія.

Так, згідно з відомостями, які містяться у протоколі (серія А0222 № 169 від 31.12.2024) 31.12.2024 о 21:00 на території військової частини НОМЕР_1 , солдат ОСОБА_1 , громадянин України, під час виконання обов`язків військової служби, перебував із явними ознаками алкогольного сп`яніння, що проявлялось в порушенні координації та характерного запаху із ротової порожнини. Відповідальність за вказане правопорушення передбачено частиною третьою статті 172-20 КУпАП.

Вивчивши матеріали вказаної справи суддею враховується таке.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За змістом частини другої статті 7 КУпАП провадження в справі про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання, зокрема, чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Відповідно до статті 221 КУпАП судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 164 КУпАП.

Згідно з положеннями частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Частина друга статті 251 КУпАП визначає імперативний обов`язок осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП, щодо збирання доказів. Тобто суд самостійно збирати докази не має права. Таким чином, саме на органи державної влади та їх представників покладено обов`язок неухильного дотримання законодавства України, зокрема і внутрішніх нормативно-правових актів, під час виконання службових обов`язків, а на осіб, уповноважених на складання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 172-20 КУпАП, - всебічно дослідити обставини, зібрати всі наявні докази та в разі наявності ознак вчинення правопорушення надати їх всі суду.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 є громадянином України, до протоколу долучено заяву, начеб-то від імені ОСОБА_1 про те, що він просить розглянути протокол без його участі, вину визнає, просить суд суворо не карати, а також заява про те, що послуг перекладача не потребує, українську мову розуміє. Однак, у судовому засідання його поведінка свідчила про зворотнє. Супроводжуючий його військовослужбовець, який спілкувався з ним через google-перекладач, підвердив, що ОСОБА_1 не розуміє українську мову, на запитання судді він ніяк не реагував, розводив руками та жестами показував, що не розуміє про що йому говорять.

Суд звертає увагу, що право особи на захист від переслідування, право бути обізнаним про дії державних органів щодо підготовки, збирання та розгляд стосовно відповідної особи матеріалів про притягнення до відповідальності, є основоположним та безумовним правом такої особи. Таке право гарантується як нормами Конституції України, Кодексу України про адміністративні правопорушення, так і положеннями Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Обставини, зазначені вище, а також поведінка ОСОБА_1 у засіданні викликають сумнів у судді, що він взагалі розуміє, чому його викликали до суду, розгляд яких матеріалів відбувається та що він ознайомлений і усвідомлює суть адміністративного протоколу та доданих до них матеріалів.

Стаття 268 КУпАП, серед іншого, гарантує право особи виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо він не володіє мовою, якою ведеться провадження. Статтею 274 КУпАП передбачено, що перекладач призначається органом (посадовою особою), в провадженні якого перебуває справа про адміністративне правопорушення. Перекладач зобов`язаний з`явитися на виклик органу (посадової особи) і зробити повно й точно доручений йому переклад.

Разом із тим, відповідно до усталеної судової практики, яка ґрунтується на системному аналізі міжнародних актів з урахуванням рішень Конституційного Суду України, суди в певних випадках вправі застосовувати принцип аналогії закону. У цьому випадку найбільш близьким до адміністративно-деліктної галузі права є кримінальне процесуальне законодавство.

У рішеннях Європейського суду з прав людини значну роль у розширенні сфери застосування пункту другого статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод грає тлумачення двох ключових понять цієї статті - «кримінальне обвинувачення» і «суперечки про громадянські права». У справі «Кадубец проти Словаччини» (Eur. Court H.R. Kadubec v. Slovakia, Judgmentof 2 September 1998. Reports. 1998 VI), представник держави-відповідача наполягав на тому, що в цій справі йдеться про адміністративний проступок, а не про кримінальне звинувачення і, отже стаття 6 не може бути застосована. Однак Суд не погодився з аргументом відповідача, хоча і визнав, що внутрішнє право країни не вважає кримінальними діяння, за вчинення якого був покараний заявник. Проте ця обставина, на думку Суду, не має великого значення, так само як і те, який державний орган розглядав справу. Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку та на підставі законно добутих доказів.

Так, не забезпечення права особи на переклад матеріалів досудового рослідування Європейським судом з прав людини вже не одноразово констатувалося, як порушення пункту 1 та підпункти «a», «b» і «е» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Для прикладу, такі випадки було констатовано у рішеннях від 28.11.1978 у справі "Лудіке, Белкасем і Коч проти ФРН" (пункт 48), від 24.09.2002 у справі "Кускані проти Сполученого Королівства" та від 06.01.2023 у справі "Суслов та Батікян проти України".

Підсумовуючи викладене, враховуючи положення статті 251 КУпАП про те, що в межах судового провадження суд позбавлений самостійно здійснювати збір доказів, що вподальшому можуть лягти в основу обвинувального рішення суду, тому суд приходить до висновку, що саме орган (його посадові особи) на якого покладено обов`язок всебічно дослідити обставини, зібрати всі наявні докази та в разі наявності ознак вчинення правопорушення надати їх всі суду, зобов`язаний був забезпечити право ОСОБА_1 на ознайомлення з матеріалами справи, на подання пояснень та доказів рідною мовою, та мати достатньо часу для побудови лінії захисту (за необхідності).

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 №14 (з наступними змінами) визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Водночас, Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 02.09.2021 у справі № 800/23/17 (800/182/16) зробила висновок, що немає процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього.

Без усунення вказаних недоліків суд позбавлений можливості в межах підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення (стаття 278 КУпАП) перевірити дотримання уповноваженими особами законності складення протоколу, забезпечення особі, стосовно якої ініційоване провадження про притягнення до відповідальності, дотримання відповідних прав, та в подальшому, за результатами розгляду по суті, ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

У зв`язку з викладеним, вказані матеріали необхідно повернути до Військової частини НОМЕР_1 на доопрацювання для належного оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення у відповідності до вимог КУпАП.

Суд звертає увагу на строки розгляду адміністративних матеріалів, тому роз`яснює необхідність невідкладно доопрацювати надані матеріали та направити їх на розгляд суду.

На підставі викладеного й керуючись статтями 254, 256, 268, 277, 278, 283 КУпАП-

п о с т а н о в и в :

справу про адміністративне правопорушення № 367/144/25 з протоколом серія А0222 №169 стосовно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 172-20 КУпАП, повернути на доопрацювання до військової частини НОМЕР_1 для належного оформлення.

Суд звертає увагу на строки розгляду адміністративних матеріалів, тому роз`яснює необхідність невідкладно доопрацювати надані матеріали та направити їх на розгляд суду.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Білогруд