"20" березня 2025 р. Справа № 363/1312/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 4 ст. 85 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі було визначено суддю Рукас О.В.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ № 000632 від 12.02.2025 року вбачається, що 12 лютого 2025 року о 17 год. 00 хв. на Київському водосховищі в районі с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області, ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства, а саме: ловив рибу за допомогою зимової вудки, оснащеної балансиром, при цьому виловив рибу: судак 23 шт. загальною вагою 13 кг., чим перевищив добову норму вилову на 9 кг. (судак 10 шт.).

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 з`явився, надав суду пояснення та заяву, в яких вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, визнав у повному обсязі, щиро розкаявся та просив обмежитись мінімальним покаранням. Відомості, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення та інших матеріалах справи, ОСОБА_1 не оспорював, підтвердив їх достовірність.

Заслухавши особу, яка притягається до відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 25 ЗУ «Про тваринний світ» на території України, зокрема, може здійснюватися любительське та спортивне рибальство, яке відповідно до ст. 16 цього ж Закону належить до загального виду використання об`єктів тваринного світу, що не передбачає необхідність отримання спеціального дозволу.

Одночасно з цим відповідно до ч. 1 ст. 27 ЗУ «Про тваринний світ» любительське та спортивне рибальство здійснюється у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про тваринний світ» - користувачі тваринного світу, зокрема, зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

У ч. 2 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» встановлено, що відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 року, любительське рибальство дозволяється здійснювати рибалкам-любителям безоплатно у порядку загального використання водних біоресурсів для особистих потреб (без права реалізації) не забороненими цими Правилами знаряддями лову і способами добування (вилову) та у мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів під час здійснення любительського рибальства, визначених додатком 1 до цих Правил, за нормами добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу (далі - добова норма улову), визначеними додатком 2 до цих Правил».

На основі матеріалів справи про адміністративне правопорушення суд доходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії КИ № 000632 від 12.02.2025 року, складений у присутності ОСОБА_1 та особисто ним підписаний; зауважень та заперечень щодо протоколу та відомостей, викладених у ньому, не виявлено;

- заявою та поясненнями ОСОБА_1 , в яких він підтверджує обставини та факти, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення та інших матеріалах справи, факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , в яких він підтверджує факт вилову риби судак кількістю 23 шт. загальною вагою 13 кг. та перевищення у зв`язку з чим добової норми вилову на 9 кг. в кількості 10 шт.;

- протоколом огляду та вилучення речей від 12.02.2025 року, зі змісту якого вбачається виявлення та вилучення в ОСОБА_1 на місці вчинення адміністративного правопорушення свіжо виловленої риби судак у кількості 10 шт. загальною вагою 9 кг., що становить перевищення добової норми вилову риби; протокол огляду та вилучення складений у присутності ОСОБА_1 та особисто ним підписаний; заперечень та зауважень щодо протоколу та відомостей, викладених у ньому, не виявлено;

- планом-схемою місця скоєння правопорушення.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 , які виразилися у грубому порушенні правил рибальства, а саме: вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову, правильно кваліфіковані за ч. 4 ст. 85 КУпАП; провину ОСОБА_1 у вчиненні даного адміністративного правопорушення вважаю доведеною.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 34 КУпАП суд враховує щире розкаяння ОСОБА_1 як обставину, що пом`якшує відповідальність за вчинене правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 35 КУпАП обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

З урахуванням того, що відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, суд вважає, що стягнення ОСОБА_1 слід призначити у виді штрафу в межах санкції, передбаченої ч. 4 ст. 85 КУпАП.

У відповідності до протоколу огляду та вилучення речей і документів від 12.02.2025 року, квитанції № 28 від 12.02.2025 року в ОСОБА_1 було виявлено та вилучено знаряддя лову зимову вудку, оснащену балансиром, свіжо виловлену рибу судак кількістю 10 шт. та загальною вагою 9 кг. Знаряддя лову, вилучене в ОСОБА_1 було передано на зберігання до складу Київського рибоохоронного патруля (роздільна дамба Київської ГЕС м. Вишгород Київської області) та відповідно до матеріалів справи є приватною власністю ОСОБА_1 . У свою чергу, свіжо виловлену рибу було передано на відповідальне зберігання ОСОБА_1 . Зважаючи на те, що вилучене знаряддя лову не є забороненим, а також зважаючи на строк, який пройшов з моменту вилучення водних біоресурсів, суд приходить до висновку про недоцільність застосування конфіскації знаряддя лову та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

З наведеного припису вбачається, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суд може вирішити питання про відшкодування шкоди, завданої вчиненим правопорушенням, лише у разі, якщо таку шкоду було завдано громадянину, підприємству, установі чи організації, тобто лише у разі заподіяння такої шкоди, визначеним законодавством категоріям осіб. Положеннями законодавства, що визначає порядок провадження у справі про адміністративне правопорушення, не передбачається повноважень суду щодо вирішення питання відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, рибному господарству України.

Враховуючи вищевикладене, клопотання Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області щодо зобов`язання ОСОБА_1 сплатити збитки, завдані рибному господарству України, у розмірі 35 870 грн. 00 коп., не може буде розглянуто і вирішене в межах даної справи, а відповідно до ч. 3 ст. 40 КУпАП підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, стягується на користь держави судовий збір, розмір якого відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» становить 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Внаслідок цього з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 605,60 грн.

На підставі ч. 4 ст. 85 КУпАП, керуючись ст.ст. 23, 33, 40-1, 268, 283, 284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та призначити адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 340 (триста сорок) гривень 00 копійок.

Знаряддя лову, виявлене та вилучене в ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: зимова вудка, оснащена балансиром, поміщена в упаковку, що скріплена біркою встановленого зразку НОМЕР_1 повернути власнику за належністю.

Водні біоресурси, виявлені та вилучені в ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: риба свіжо виловлена судак 10 шт. загальною вагою 9 кг., що передана на відповідальне зберігання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повернути власнику за належністю.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови.

Суддя О.В. Рукас