Справа № 203/7274/24
Провадження № 3/0203/301/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2025 року м. Дніпро

Суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Вусик Є.О., розглянувши у судовому засіданні в м. Дніпрі справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 126 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

03 грудня 2024 року в м. Дніпрі по просп. Богдана Хмельницького, буд. 24П о 22.20 год. ОСОБА_1 керував т/з Ваз 2106, д.н.з. НОМЕР_1 без чинного страхового полісу ОСЦПВ, чим порушив п. 2.1.ґ, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 126 КУпАП.

Розглядаючи справу без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , суд виходить з такого.

Як вбачається, з матеріалів справи, згідно протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , його було повідомлено, що розгляд адміністративної справи відбуватиметься у суді (а.с.1).

Отже, ОСОБА_1 , усвідомлюючи, що у подальшому протокол про адміністративне правопорушення буде направлено до суду для розгляду, мав можливість самостійно поцікавитися його долею.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі "Пономарев проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У матеріалах справи про адміністративне правопорушення зазначена адреса місця проживання ОСОБА_1 , на яку судом йому було направлено повістку з викликом в судове засідання. Судова повістка була направлена поштою. В матеріалах справи наявне повідомлення з відміткою про отримання адресатом поштового відправлення. Тобто, неявка ОСОБА_1 свідчить про його небажання приймати участь у судовому засіданні, аби надати пояснення з приводу обставин, зазначених у протоколі. Заява про відкладення розгляду справи до суду не надходила.

Отже, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи без участі ОСОБА_1 . Суд, розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 126 КУпАП, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з протоколу, до адміністративної відповідальності притягається особа, якій на момент вчинення правопорушення виповнилось 16 років.

Відповідно до ст. 270 КУпАП інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і потерпілого, які є неповнолітніми або особами, що через свої фізичні або психічні вади не можуть самі здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визначається і діє принцип верховенства права.

Хоча у КУпАП і відсутнє визначення поняття "неповнолітні", але ст. 13 цього ж кодексу передбачає відповідальність неповнолітніх, до яких, як можна зрозуміти, відносять осіб віком від 16 до 18 років.

Своєрідність неповнолітніх як спеціального суб`єкта адміністративної відповідальності, передусім, полягає у тому хронологічному віці, який обумовлює психічний та фізіологічний розвиток особистості, набуття нею певних знань, навичок та вмінь, що дає змогу усвідомлювати суспільну небезпечність своїх дій та керувати ними.

Істотного значення для захисту прав та інтересів неповнолітнього правопорушника набуває можливість участі його батьків або законних представників при першому поясненні та складанні протоколу про адміністративне правопорушення. При цьому існує потреба у визначенні процедури залучення батьків неповнолітнього до участі у провадженні у справі - повідомлення батьків неповнолітнього правопорушника або інших осіб в якості його законних представників та виклик для складання протоколу або залучення їх у якості законних представників, можливість участі яких передбачена ст. 270 КУпАП.

Однак, в порушення вимог ст. 270 КУпАП поліцейський, встановивши, що ОСОБА_1 , на час вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення, перебував у неповнолітньому віці, не забезпечив участь його законного представника чи захисника, під час складання відносно нього протоколу про адміністративні правопорушення, хоча в цьому випадку зобов`язані були такі дії вчинити, шляхом повідомлення і залучення до справи захисника та його батьків - законних представників, як того вимагають загальні положення норм права як національного так і міжнародного, зокрема Конвенції ООН про права дитини, що регламентують захист прав дитини, а також особливість порядку притягнення неповнолітніх до відповідальності за вчинення правопорушення.

Оскільки всі докази у даній справі були здобуті працівниками поліції з порушенням вимог ст.ст. 245, 270 КУпАП, а саме, без участі законного представника чи захисника неповнолітнього ОСОБА_1 , тобто з порушенням права на захист останнього, то всі зібрані по справі докази в обґрунтування винуватості неповнолітнього у вчиненні правопорушення за ч. 1 ст. 126 КУпАП - є недопустимими.

Інших доказів, які б свідчили про порушення ОСОБА_1 положень ч. 1 ст. 126 КУпАП, які б могли бути визнані судом належними і допустимими, не надано.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку з вищенаведеним, суддя вважає за необхідне провадження по справі щодо неповнолітнього ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 245, 247, 270, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 126 КУпАП, закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Є.О. Вусик