Справа № 644/149/25
Провадження № 3/644/332/25
П О С Т А Н О В А

Іменем України

20 березня 2025 р. м.Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі судді Маркосян М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 121 КУпАП,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В :

До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова надійшов матеріал про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 121 КУпАП, з якого вбачається, що 26.12.2024 о 15 годині 01 хвилина за адресою: м. Харків, вул. Роганська, буд. 156, водій ОСОБА_1 керував колісним транспортним засобом VOLKSWAGEN LT35, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що використовується для надання послуг з перевезення пасажирів, технічний стан якого не відповідає вимогам стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху, а саме, з відсутнім передбаченим конструкцією транспортного засобу скла (задньої правої дверці), за наявності тріщини вітрового склав зоні склоочисників та з непрацюючим лівим зовнішнім світловим приладом підсвітки державного номерного знаку.

В судове засідання ОСОБА_1 не прибув, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Представник ОСОБА_1 адвокат Бабаскін К.С. в судовому засіданні просив закрити провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, посилаючись на те, що матеріали справи не містять доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 121 КУпАП. Вказував, що наявність скла на задніх правих дверцятах автомобіля VOLKSWAGEN LT35 не передбачена конструкцією транспортного засобу. Зазначав, що тріщина на вітровому склі колісного транспортного засобу не є пошкодженням, що відноситься до несправності автомобіля згідно приписів ДСТУ 3649:2010, а не працюючий лівий зовнішній світловий прилад підсвітки державного номерного знаку не є порушенням ані п. 31.4.3а ПДР України, ані п. 6.1.5 таблиці 1 ДСТУ 3649:2010.

Заслухавши представника ОСОБА_1 адвоката Бабаскіна К.С., вивчивши матеріали справи, дослідивши наявні докази, суд зазначає про таке.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Як зазначено у ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання таких доказів покладено на осіб, уповноважених на складення протоколу про адміністративне правопорушення.

При цьому, з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП, докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Орган (посадова особа), у відповідності з приписами статті 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КУпАП відповідальність передбачена за керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Диспозиція ч. 4 наведеної статті Кодексу передбачає відповідальність за повторне протягом року вчинення будь-якого з порушень, передбачених частинами першою - третьою цієї статті, зокрема, за керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Розділом 31 ПДР України регламентується технічний стан транспортних засобів та їх обладнання.

Відповідно до п. 31.1 ПДР України технічний стан транспортних засобів та їх обладнання повинні відповідати вимогам стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху та охорони навколишнього середовища, а також правил технічної експлуатації, інструкцій підприємств-виробників та іншої нормативно-технічної документації.

Підпунктом 6.8.5 пункту 6.8 ДСТУ 3649:2010 визначено, що на вітровому склі КТЗ не дозволено сколи чи тріщини в зоні роботи склоочисників. Разом з тим, приписами ДСТУ 3649:2010 такі пошкодження не віднесено до технічної несправності автомобіля, які унеможливлюють експлуатацію транспортного засобу.

Крім того, відповідно до 5.1 Загальних вимог ДСТУ 3649:2010 передбачено, що технічний стан КТЗ повинен відповідати вимогам законодавства, чинних нормативних документів щодо безпеки дорожнього руху й охорони навколишнього середовища та вимогам підприємства-виробника. Технічний стан та функціювання спеціального або спеціалізованого обладнання КТЗ (наприклад, автобус для перевезення дітей, інвалідів, пасажирів певних професій; КТЗ для перевезення небезпечних вантажів, самоскид, цистерна, сідельний тягач, швидка медична допомога (амбуланс), автомобіль інкасації, ритуальний автомобіль, автомобіль-таксі, броньований; обладнаний спеціальними світловими і звуковими сигнальними пристроями, зі спеціальним обладнанням, автомобіль-майстерня для аварійного ремонту, радіологічна майстерня, КТЗ для пересувних телевізійних і звукових станцій, автокран, пожежний, автобетономішалка, автовишка розвідувальна чи бурова, КТЗ для транспортування сміття та інших відходів, технічна допомога, КТЗ прибиральний тощо) повинні відповідати вимогам законодавства та НЕ (НЕ - настанова щодо експлуатування (інструкція з експлуатування, експлуатаційна документація) КТЗ, що передбачено у п. 5.4. Ідентифікаційні дані КТЗ, характеристики використовуваного обладнання, умови та результати контролювання заносять до протоколу контролювання, рекомендовану форму якого наведено у додатку В, як це передбачено згідно з п. 5.5.

Разом з тим, матеріали справи не містять протоколу контролювання, до якого занесені відповідні результати контролювання стану вітрового скла.

Вимоги до перевірки конструкції та технічного стану колісного транспортного засобу, методи такої перевірки, затверджені наказом Мінінфраструктури від 26.11.2012 року за № 710 (Вимоги), також передбачають, що на вітровому склі КТЗ не дозволено наявність сколів чи тріщин в зоні роботи склоочисника з боку водія. У інших зонах вітрового скла допускають незначні пошкодження основні види і максимальні розміри яких наведені у таблиці 5 (див п. 6 ст. 4. Оглядовість наведених Вимог).

Вимоги ГОСТ 5727-88 «Скло безпечне для наземного транспортного засобу. Загальні технічні умови», не допускають наявність тріщин завдовжки більш як 50 мм на вітровому склі в зоні роботи склоочисників транспортного засобу. Наявність тріщини на вітровому склі в зоні роботи склоочисників транспортного засобу погіршують його прозорість.

Разом з тим, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів щодо наявності тріщини з боку водія, а також щодо розміру самої трищіни.

В той же час, приписами ДСТУ 3649:2010 пошкодження, визначені у пп. 6.8.5 п. 6.8 не віднесено до технічної несправності автомобіля, яка відповідно до п. 31.1 ПДР забороняє експлуатацію транспортних засобів. Так само, Вимогами до перевірки конструкції та технічного стану колісного транспортного засобу, передбачено можливість експлуатації транспортного засобу з тріщинами на вітровому склі КТЗ в інших зонах, окрім як в зоні роботи склоочисника з боку водія.

Фактично наявність вказано дефекту скла свідчить про його пошкодження, а не про технічну несправність автомобіля. Відтак, наявність тріщин та сколів на склі, без встановлення їх розмірів, в зоні склоочисників транспортного засобу не забороняє експлуатацію, що в свою

чергу виключає можливість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Що стосується посилання у протоколі на відсутність у транспортному засобі скла задньої лівого дверцяти, суд зазначає наступне.

Порядок дорожнього руху на території України, відповідно до Закону України «Про дорожній рух», встановлюють Правила дорожнього руху, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 за № 1306.

Відповідно до п. 1.1. Правил дорожнього руху ці Правила відповідно до Закону України «Про дорожній рух» встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Інші нормативні акти, що стосуються особливостей дорожнього руху (перевезення спеціальних вантажів, експлуатація транспортних засобів окремих видів, рух на закритій території тощо), повинні ґрунтуватися на вимогах цих Правил.

Статтею 14 Закону України «Про дорожній рух» визначено, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримуватись вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху, створювати безпечні умови для дорожнього руху, не завдавати своїми діями або бездіяльністю шкоди підприємствам, установам, організаціям і громадянам, виконувати розпорядження органів державного нагляду та контролю щодо дотримання законодавства про дорожній рух.

Відповідно до пункту 6.8.1 ДСТУ 3649:2010 "КОЛІСНІ ТРАНСПОРТНІ ЗАСОБИ Вимоги щодо безпечності технічного стану та методи контролювання": Автомобілі та автобуси мають бути обладнані дзеркалами заднього виду, стеклами, бамперами, звуковим сигналом, сонцезахисними (протизасліпними) козирками (шторами) згідно з конструкцією.

Отже, порушення зазначеного пункту правил може мати місце виключно тоді, коли відсутнє скло, передбачене конструкцією транспортного засобу.

Поліцейськими, які складали протокол про адміністративне правопорушення, не доведено належними та допустимими доказами факт того, що транспортний засіб VOLKSWAGEN LT35, д.н.з. НОМЕР_1 за своєю конструкцією має скло на задній правій двері, як про те вказано в протоколі. В матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що у VOLKSWAGEN LT35, як транспортного засобу, яким керував ОСОБА_1 , передбачена конструкцією наявність скла на задній правій двері.

Відповідно до таблиці 1 пункту 6.1.5 ДСТУ 3649:2010: Ліхтар освітлення номерного знаку має білий колір, обов`язково встановлюється для всіх категорій колісних транспортних засобів і його кількість повинна бути не мешне ніж 1. Отже, ДСТУ чітко встановлено, що ліхтар освітлення номерного знаку на колісних транспортних засобах може бути один.

За таких обставин, оскільки на транспортному засобі, яким керував ОСОБА_2 , працював один ліхтар освітлення номерного знаку, порушення в його діях вимог п. 31.4.3А ПДР України не вбачається.

Вирішуючи питання щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 121 КУпАП, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст. 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Також суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

На необхідності застосування принципу презумпції невинуватості в справах про адміністративні правопорушення наголосив і Верховний Суд в п. 39 Постанови від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а, зазначивши, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Таким чином факти, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення щодо порушення ОСОБА_1 п. 31.1, п. 31.4.3 ПДР України, п.6.1.5 таб.1 п. 6.8.5 , п. 6.81 ДСТУ 3649:2010 та наявності у його діях вини у вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 121 КУпАП є необґрунтованими і не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

Аналізуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю через відсутність в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 121 КУпАП, що відповідає вимогам п. 1ст.247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44-3, 247, 252, 280, 283 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. 62 Конституції України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про вчинення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 121 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: М.В. Маркосян