Справа № 706/92/25 3/706/58/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2025 рокум. Христинівка

Суддя Христинівського районного суду Черкаської області Школьна А.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від ВПД № 3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , офіційного не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 803012 від 18.01.2025 ОСОБА_1 18.01.2025 близько 21 год 45 хв в АДРЕСА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, розбив вікно в будинку.

Дії ОСОБА_1 поліцейським кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні дрібного хуліганства допротоколу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП додано:

- протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення чи іншу подію від 18.01.2025, згідно якого ОСОБА_2 повідомив про те, що 18.01.2025 близько 21 год 45 хв за місцем його проживання ОСОБА_3 розбив вікно в будинку(а.с 2);

- пояснення ОСОБА_2 від 18.01.2025, в яких він вказав, що 18.01.2025 близько 21 год 30 хв він перебував за місцем свого проживання по АДРЕСА_2 , та почув, як розбилось вікно, після чого почали гупати в двері. Він зателефонував на лінію 102 та повідомив про дану подію. Коли розбилося вікно він почув голос свого родича ОСОБА_1 (а.с. 3);

- надані працівнику поліції 18.01.2025 ОСОБА_4 пояснення про те, що 18.01.2025 близько 21 год 30 хв вона знаходилась зі своїм співмешканцем ОСОБА_2 за місцем його проживання, а саме: по АДРЕСА_2 . В цей час вони почули звук розбитого скла та крик на вулиці. З голосу вона розпізнала ОСОБА_1 , який являється двоюрідним братом її співмешканця ОСОБА_2 . Після чого її співмешканець викликав наряд поліції (а.с. 4).

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не визнав та пояснив, що ОСОБА_2 приходиться йому троюрідним братом. 18.01.2025 він відпочивав із ним за місцем свого проживання в АДРЕСА_2 . Близько 17 години ОСОБА_5 запропонував піти в селище Верхнячка купити цигарок. Придбавши продукти в магазині, ОСОБА_2 близько 20 години запропонував зайти до знайомого. Перебуваючи у знайомого ОСОБА_5 , останній попросив у нього грошей на горілку та із жінкою на ім`я ОСОБА_6 чи ОСОБА_7 пішов із будинку, а він залишився із чоловіком на ім`я ОСОБА_8 . Він спілкувався із ОСОБА_9 та чекав, коли повернеться ОСОБА_5 . Недочекавшись, він пішов додому. Вказав, що до будинку ОСОБА_10 не ходив, вікна йому не розбивав, зазначені в протоколі відомості не відповідають дійсності. Про те, що хтось вибив шибку вікна у будинку ОСОБА_10 він дізнався від працівників поліції, які приїхали до нього вночі разом із ОСОБА_5 .

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , перевіривши матеріали адміністративної справи, дослідивши письмові докази, суддя дійшла до таких висновків та такого рішення.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Нормами ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Подія та склад адміністративного правопорушення мають підтверджуватися належними і допустимими доказами.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Диспозицією статті 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою, образливим чіплянням до громадян або вчинення подібних дій .

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Таким чином, дрібним хуліганством слід вважати дії, які спрямовані саме на порушення громадського порядку чи спокою громадян, при цьому визначальним елементом є мотив, який не може ґрунтуватися на неприязних стосунках, а має бути спрямованим в першу чергу на порушення громадського порядку через відкрите ігнорування загальноприйнятих норм та правил. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 03.07.2019 у справі № 288/1158/16-к, за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

У протоколі про адміністративне правопорушення відповідальна особа повинна зазначити відомості про обставини, що характеризують суть адміністративного правопорушення у відповідності до диспозиції інкримінованої статті із визначенням: суб`єкта, суб`єктивної сторони, об`єкта, об`єктивної сторони, оскільки протокол за своєю суттю та призначенням, крім доказового значення, представляє собою обвинувачення особи у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення (проступку) в межах якого суд здійснює розгляд справи.

Суддя не може вийти за межі такого обвинувачення або уточнити в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунути певні розбіжності або неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки в такому випадку суд перебиратиме на себе функції сторони обвинувачення, чим порушить принцип рівності сторін і вимоги змагальності процесу. За таких обставин особа буде позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом.

Викладена у протоколі суть інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення не відповідає диспозиції статті 173 КУпАП та не свідчить про вчинення ним дрібного хуліганства. У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 803012 від 18.01.2025 не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

У матеріалах справи відсутні фактичні дані, які свідчать про вчинення ОСОБА_1 інкримінованих йому дій.

Посадовою особою до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не долучено доказів пошкодження вікна в будинку ОСОБА_2 та доказів щодо вчинення цих дій ОСОБА_1 . Не встановлено мотив таких дій та наслідків у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Сам факт пошкодження вікна в будинку потерпілого не може беззаперечно свідчити про вчинення особою дрібного хуліганства, адже обов`язковим є встановлення хуліганського мотиву такого діяння та мети порушення громадського спокою і спокою громадян.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Доказів, які б «поза розумним сумнівом» свідчили про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, матеріали справи не містять.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та вини особи, що притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведення невинуватості цієї особи.

Із врахуванням положень і тлумачень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що при розгляді справи, доказів, що стверджують факт скоєння ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, не було встановлено, суддя дійшла до переконання про необхідність закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, з наведених вище мотивів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 8, 9, ст. 173, ст. 245,247, 251, 256, 268, 279, 280, 283, 284, 287 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляції через Христинівський районний суд Черкаської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Альона ШКОЛЬНА