Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
13.03.2025 394/225/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Краснопольська Л.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт № НОМЕР_1 , виданий Орган 3518 від 30.07.2022 року, РНКОПП НОМЕР_2 , фактично проживаючого: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

27.02.2025 року до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області надійшов протокол № 002063 від 14.02.2025 р. за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, зареєстрованого за № 394/225/25, номер провадження 3/394/142/25 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суддя дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Статтею 252 цього ж кодексу передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП орган при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 55 Господарського кодексу України, суб`єктами господарювання є: 1) господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; 2) громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

До справи не долучено документи, які підтверджують, що ОСОБА_1 є ФОП, тобто являється суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП. Суб`єктами правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Саме від суб`єкта правопорушення залежить розмір адміністративного стягнення.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення та доданий акт не містять відомостей про те, кому надавались послуги. Не зазначено й свідків правопорушення, тобто осіб, які б підтвердили факт проведеної перевірки, відсутні будь-які письмові пояснення.

Так само не можна встановити належність даного доказу для підтвердження вчинення адміністративного правопорушення, оскільки до акту фактичної перевірки від 14 лютого 2025 року не було додано ані наказ про призначення такої перевірки, ані направлення відповідних інспекторів на фактичну перевірку, тобто не вбачається можливим встановлення дійсності та правомірності проведення фактичної перевірки саме цим інспектором, саме у цей проміжок часу та за вказаною адресою.

Крім того, Інструкцією з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою Наказом Міністерства фінансів України 02.07.2016 № 566, врегульовано порядок складання протоколів про адміністративні правопорушення податковими органами.

Відповідно до п. 3 Інструкції посадові особи податкових органів при виявленні адміністративного правопорушення складають протокол про адміністративне правопорушення на бланку за формою згідно з додатком 1 до цієї Інструкції.

Протокол відносно ОСОБА_1 складено головним державним інспектором відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Кіровоградській області Соненком А.М., проте не надано документів, які підтверджують його повноваження на складення протоколу.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 неможливо розцінювати як доказ вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 155-1 ч. 1 КУпАП.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи.

Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених ст. 247 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

В зв`язку з закриттям провадження у адміністративній справі судові витрати відносяться на рахунок держави.

Керуючись ст. 155-1, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 283, ст. 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП - закрити.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду особою, щодо якої її винесено, потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення, але оскарження постанови не зупиняє її виконання.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги

Суддя