Справа № 390/356/25
Провадження № 3/390/127/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" березня 2025 р.Суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Бойко І.А., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого ФОП « ОСОБА_1 », проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.164 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії ВАД 685329 від 05.02.2025 ФОП « ОСОБА_1 » 27.12.2024 о 10.00 за адресою: АДРЕСА_1 , ФОП ОСОБА_1 у приміщені закладу громадського харчування кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 » здійснив продаж алкогольного пива «Оболонь» без наявної ліцензії на здійснення такої діяльності, чим порушив вимоги п. 7 ч. 3 ст. 16 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 18.06.2024 № 3817-ІХ, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.164 КУпАП.

Згідно ст.268 КУпАП справа розглядається у присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

ОСОБА_1 у судові засідання, призначені на 28.02.2025 та 07.03.2025, не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber».

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, виходячи із наступного.

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

За правилами ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у даному випадку, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Частина 1 ст.164 КУпАП передбачає відповідальність провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без подання повідомлення про початок здійснення господарської діяльності, якщо обов`язковість подання такого повідомлення передбачена законом, або без отримання ліцензії на провадження виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, або у період зупинення дії ліцензії, у разі якщо законодавством не передбачені умови провадження ліцензійної діяльності у період зупинення дії ліцензії, або без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Частина 1 ст. 164 КУпАП є бланкетною правовою нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний зміст.

Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації.

Згідно із зазначеним, під час проведення правової кваліфікації діяння необхідно обов`язково встановити, який саме нормативно правовий акт та у якій редакції був чинним на момент вчинення конкретного правопорушення та встановлював порядок здійснення діяльності, який особа, що притягається до відповідальності, порушила, в чому полягає невідповідність її дій закону.

Зазначаючи в протоколі фактичні обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП, ініціатор його складення вказав, що ОСОБА_1 порушив вимоги вимоги п. 7 ч. 3 ст. 16 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 18.06.2024 № 3817-ІХ.

В той же час, ст. 16 вказаного Закону має 13 частин та не має пунктів.

Частина 3 ст.15 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» викладена у наступній редакції - суб`єкти господарювання, які отримали ліцензію на право виробництва алкогольних напоїв (крім алкогольних напоїв без додавання спирту (вин виноградних, вин плодово-ягідних, напоїв медових) з виноматеріалів власного виробництва, отриманих шляхом переробки самостійно вирощених/вироблених плодів, ягід, винограду, меду), здійснюють оптову торгівлю такими товарами (продукцією) за наявності у них ліцензії на право оптової торгівлі алкогольними напоями, а роздрібну торгівлю - за наявності ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями.

Роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин), а для малих виробників виноробної продукції - алкогольними напоями без додавання спирту (вин виноградних, вин плодово-ягідних, напоїв медових), у тому числі через мережу Інтернет, може здійснюватися суб`єктами господарювання, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями (частина 7 ст.15 вказаного Закону).

Тобто, суть адмінінстратвиного праовопрушення викладена таким чином, що ОСОБА_1 порушив частину 7 ст.15 вказаного Закону. Проте, у протоколлі зазнанчено, що останній порушив п. 7 ч. 3 ст. 16 зазначеного Закону, що є недопустимим, так як порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Отже, формулювання правопорушення у вищевказаній формі є неконкретним, оскільки не відображає усіх ознак правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, що позбавляє можливості особу ефективно захищатися від пред`явленого їй порушення, тягне за собою недотримання її прав, передбачених ст. 268 КУпАП, і робить неможливим об`єктивний розгляд справи.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до діючого КУПпАП, справа розглядається в межах адміністративного обвинувачення, що міститься в протоколі про адміністративне правопорушення у зв`язку з чим встановлення інших обставин, які знаходяться за межами обвинувачення та погіршують становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є неприпустимим, оскільки порушує право на захист від конкретного обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення.

При цьому, враховуючи, що розгляд справи в суді здійснюється лише в межах перевірки тих обставин, які були встановлені органом, який склав протокол, то на суд не може бути покладена функція збільшення обсягу обвинувачення, оскільки таким чином буде порушено принцип змагальності.

Суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У своїх судових рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово вказував на те, що формулювання обвинувачення є важливою умовою справедливого та об`єктивного судового розгляду.

Зокрема, у п. 51 рішення у справі «Ващенко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "обвинувачення" для цілей пункту 1 статті 6 може бути визначене як офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про вчинення цією особою правопорушення, яке нормою загального характеру визнається осудним і за яке встановлюється відповідальність карного та попереджувального характеру.

У п. 34 рішення у справі «Абрамян проти Росії» Європейський Суд з прав людини вказав, що «деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення».

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, а відтак усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене вище, суд закриває провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.164 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу даного адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.247, ст.283, 284, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.164 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області особою, щодо якої її винесено, протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя І.А. Бойко