Номер провадження3/205/437/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2025 м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Дахно М.М., дослідивши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.155-1 КУпАП ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

ВСТАНОВИВ:

На адресу суду з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №1902 від 05.12.2024 керівник ТОВ «КОЛОС МІ» ОСОБА_1 вчинив правопорушення: 14.11.2024 об 11:43 у магазині за адресою: м.Дніпро, вул.Моніторна, 10Л, проведено розрахункову операцію без застосування реєстратора розрахункових операцій та без видачи відповідного розрахункового документа встановленої форми на загальну суму 350 грн, чим порушено п.1 та п.2 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Дії останнього кваліфіковано за ч. 1 ст.155-1 КУпАП.

ОСОБА_1 був неодноразово сповіщений про дату, час і місце судового розгляду справи, однак до суду не з`явився, клопотань про відкладення судового розгляду не надав, отже, враховуючи те, що під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.155-1 КУпАП, участь особи не є обов`язковою, суд вважає можливим розглянути справу без її участі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Дослідивши письмові матеріали справи, вважаю, що провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, виходячи з такого.

Частиною 1 статті 155-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Суб`єктами правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Згідно положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в податкових органах, а також процедуру складання протоколів про адміністративні правопорушення врегульовано нормами Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України №566 від 02.07.2016.

Згідно пунктів 15, 16 Інструкції до протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення. Якщо розгляд справ про адміністративне правопорушення віднесено до відання інших органів, належно оформлений протокол надсилається органу, уповноваженому розглядати адміністративну справу, протягом трьох днів з дня його реєстрації. До протоколу додаються інші матеріали справи, які є в наявності в податкових органах та які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Так, до протоколу уповноваженою особою долучено Акт (довідку) №3721/04-36-09-04/45925331 від 25.11.2024 про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні виробництва, оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним. Відповідно до вказаного акту працівниками податкової служби проведено перевірку магазину у магазині за адресою: м.Дніпро, вул.Моніторна, 10Л, суб`єкта господарської діяльності ТОВ «КОЛОС-МІ», що зареєстровано за адресою: м.Кривий Ріг, вул.Вернадського, б.182 корп.2 кв.2. Перевіркою встановлено, що реалізовано набір (ароматизатор, гліцерин та нікотин) для виробництва рідин, що використовуються в електронних сигаретах; не надано платником податків посадовим особам органів ДПС всіх документів, що пов`язані із об`єктом перевірки; проведено розрахункову операцію без використання РРО, КОРО та РК без роздрукування та надання відповідного та розрахункового документу встановленої форми та змісту на суму 350 грн.

У вказаному акті зазначено додатками до нього: фотододаток, письмова вимога, акт відмови від підпису та пояснення, які суду уповноваженою особою не надано, до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено.

Разом з тим до матеріалів справи в порушення вимог пунктів 15, 16 Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення та ст.251 КУпАП взагалі не долучено документів на підтвердження складу адміністративного правопорушення, а саме того, що:

1)ТОВ «КОЛОС-МІ» здійснює господарську діяльність за адресою: м.Дніпро, вул.Моніторна, 10Л;

2)14.11.2024 у магазині за адресою: м.Дніпро, вул.Моніторна, 10Л, реалізовано товар на суму 350 грн з порушенням порядку проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг;

3)ОСОБА_1 є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.155-1 КУпАП, зокрема, що він є керівником або посадовою особою ТОВ «КОЛОС-МІ», що відповідає за розрахункові операції, або працівником, що їх проводить.

Так, уповноваженою особою взагалі не надано доказів того, хто саме реалізував товар у вказаній сфері за даною адресою, кому він був реалізований, чим цей факт підтверджено, протокол також не містить відомостей про свідків, які могли б підтвердити зазначені обставини.

У своїй практиці Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що акт перевірки - це документ, у якому зафіксовано факти та оціночні судження осіб, що її проводили, тому до акта можуть пред`являтися лише ті вимоги, що стосуються, доказів. Акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки контролюючого органу щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, тобто такий акт та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків, не породжують, не змінюють та не звужують права особи, не встановлюють для неї додаткових обов`язків та не покладають відповідальність (постанова Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №П/811/2893/14).

Викладені в акті перевірки відомості не є беззаперечним доказом вини особи у порушенні вимог законодавства, а підлягають перевірці та оцінці на підставі наявних доказів під час розгляду справи (постанова Верховного Суду від 21.08.2020 у справі №822/1037/18).

Недостатньо просто зафіксувати порушення в акті необхідно, щоб його висновки базувалися на достовірних доказах, зокрема детальній фіксації параметрів порушення (постанова Верховного Суду від 30.01.2025 у справі № 922/618/22).

Таким чином, на підтвердження отриманих результатів перевірки уповноваженою особою суду не надано жодного такого документу або інформації, на підставі яких суд мав би можливість встановити, чи мала місце подія адміністративного правопорушення, а також інші факти, які мають істотне значення для з`ясування усіх обставин справи для правильного її вирішення.

Отже, поза розумним сумнівом не доведено винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Пунктом 1 частини 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що суддя розглядає справу про вчинення адміністративного правопорушення в межах і на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, складеного уповноваженими органами, а належні і достатні докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, відсутні, тому провадження в справі підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.7, 245, 247, 251, 280, 283, 284, 287-289, 291 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.55-1 КУпАП ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.М.Дахно