Провадження № 3/712/253/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Гоменюк О.Ю., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої головним спеціалістом в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.184 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом від 13.12.2024 про адміністративне правопорушення серії ВАВ №024276, 13.12.2024 близько 13 год. 00 хв., ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , ухилилася від виконання покладених на неї батьківських обов`язків, передбачених ст.150 Сімейного кодексу України, внаслідок чого її неповнолітня донька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчиняла хуліганські дії за адресою перебування матері, в приміщенні Черкаської служби у справах дітей Черкаської міської ради, повторно протягом року.

ОСОБА_1 належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явилася, про причини неявки не повідомила.

Вивчивши матеріали справи, суд встановив таке.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За частиною третьою статті 184 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, матеріали справи, містять: протокол проадміністративне правопорушення серії ВАВ №024276 від 13.12.2024; копію письмових пояснень ОСОБА_3 від 13.12.2024; копію паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_1 ; копію картки платника податків на ім`я ОСОБА_1 ; копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 .

Протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі.

Рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень. Відповідний висновок викладений в постанові Верховного Суду від 20.05.2020 у справі №524/5741/16-а.

З письмових пояснень ОСОБА_3 , працівника служби у справах дітей Черкаської міської ради, вбачається, що 13.12.2024 близько 13 год. 00 хв., до приміщення Служби у справах дітей прийшла ОСОБА_1 та її донька ОСОБА_1 , з метою вирішення питання подальшого навчання ОСОБА_4 та її неналежної поведінки в родині. При спілкуванні з ОСОБА_5 , остання поводила себе зухвало, ображала матір, висловлювалася в її сторону нецензурною лайкою, відмовлялася повертати їй телефон, на зауваження не реагувала та почали бити матір ногами, голосно кричала, в результаті вказаних дій ОСОБА_3 змушена була викликати працівників поліції та бригаду швидкої медичної допомоги.

З викладеного слідує, що вдень 13.12.2024 від дій доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , постраждала матір ОСОБА_1 ; між матір`ю і дитиною склались складні міжособистісні відносини.

На думку суду, матеріали справи не містять достатніх доказів на підтвердження обставин вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди зобов`язані застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права. У свою чергу ЄСПЛ притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18.01.1978 у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»).

З урахуванням вищенаведеного, спираючись на норми чинного законодавства України та практику Європейського суду з прав людини, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП, є не доведеною «поза розумним сумнівом», тому підстав для притягнення останньої до адміністративної відповідальності немає.

Згідно із п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, суддя вважає, що провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст.184 КУпАП підлягає закриттю, так як в діях останньої відсутній склад адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.33, 184, 251, 280 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст.184 КУпАП закрити, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м.Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.Ю. Гоменюк