Справа №534/451/25
Провадження №3/534/126/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Малюк Марина Вікторівна, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кременчук, Полтавської області, громадянки України, не одруженої, маючої на утриманні двох неповнолітніх дітей, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 155-1 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Формулювання обставин правопорушення, яке пред`являлось особі у протоколі та визнане суддею доведеним.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №1310 від 13.02.2025, у ході проведення головним державним інспектором відділу фактичних перевірок УПА ГУ ДПС у Полтавській області Табунщиком Д.В. фактичної перевірки магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що належить ФОП ОСОБА_2 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що ОСОБА_1 , вчинила порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: не проведення розрахункової розрахункового документу, порушення порядку ведення обліку товарно матеріальних цінностей за місцем їх реалізації, чим порушила пп.1,12 ст.3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг від 06.07.1995 №265/95-ВР, в редакції від 01.06.2000 №1776-ІІІ із змінами та доповненнями.

Означене правопорушення кваліфікується за частиною 1 статті 155-1 КУпАП.

Будучи повідомленою у встановленому законом порядку про дату, час та місце розгляду справи, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. Звернулася на адресу суду з заявою, в якій просила провести розгляд справи за її відсутності, вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнала, просила призначити мінімальне стягнення.

Докази на підтвердження встановлених суддею обставин, оцінка суду.

Відповідно до положень ч ч. 1 та 2 статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі статтями 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить таких висновків.

Частиною першою статті 155-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Отже об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в порушенні порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Норма є бланкетною. Для визначення порядку проведення розрахунків відсилає до законодавства у відповідній сфері.

Так у відповідності до пункту 1 частини 1 статті 12 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Згідно із пунктом 12 статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Доказами в справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суддя встановлює наявність чи відсутність правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які установлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків тощо (частина перша статті 251 КУпАП), а обов`язок щодо їх (доказів) збирання покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених законом (частина друга статті 251, стаття 255 КУпАП).

У відповідності до частини першої статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінивши перевірені в судовому засіданні докази, зіставивши дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, із діями, зазначеними у диспозиції частини 1 статті 155-1 КУпАП, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад правопорушення. ЇЇ дії суд кваліфікує за частиною 1 статті 155-1 КУпАП, як порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Вина ОСОБА_1 підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення №1310 від 13.02.2025;

- актом (довідкою) фактичної перевірки від 13.02.2025 господарської одиниці магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що належить ФОП ОСОБА_2 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , згідно з яким за результатами проведеної перевірки виявлено порушення проведення розрахункової операції без реєстратора розрахункових операцій на повну суму покупки 61,00 грн, ведення обліку в порядку встановленому законодавством, товарно-матеріальних цінностей за місцем їх реалізації на загальну суму 1 920,00 грн.;

- пояснювальною запискою головного державного інспектора відділу фактичних перевірок ОСОБА_3 ;

- фактом визнання порушення та винних дій власно особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підтвердження чого свідчать відомості в протоколі про адміністративне правопорушення, заяві поданої суду від 17.03.2025.

Мотиви накладення адміністративного стягнення.

Визначаючи вид та міру адміністративного стягнення, суд, виходячи із положень статті 23 КУпАП, зазначає, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до статті 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

У даному випадку визначаючи вид та міру адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан.

Обставин, що обтяжують або пом`якшують відповідальність порушника, судом не встановлено.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції частини 1 статті 155-1 КУпАП у розмірі двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, оскільки, на думку суду, це стягнення буде сприяти вихованню правопорушника у дусі додержання законів України, а також запобігати вчиненню ним нових правопорушень.

Питання про судовий збір вирішено судом у порядку статті 40-1 КУпАП, згідно з якою у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір сплачується особою, на яку таке стягнення накладено.

На підставі викладеного та керуючись ст ст.40-1, 283, 294 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 34 (тридцять чотири) грн.

Відповідно до частини 1 статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно із статтею 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною 1 статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 605 (шістсот п`ять) грн 60 (шістдесят) коп. судового збору.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Комсомольський міський суд Полтавської області. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя М.В.Малюк