Справа № 177/474/25
Провадження № 3/177/221/25
П О С Т А Н О В А

Іменем України

14 березня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Суботіна С. А.

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли від Криворізького районного управління поліції ГУНП у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лозуватка Криворізького району Дніпропетровської області, фізична особа - підприємець, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Криворізького районного суду Дніпропетровської області 25.02.2025 надійшов протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до протоколу, ОСОБА_1 05.02.2025 о 09 год. 29 хв., за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , ухилився від виконання своїх батьківських обов`язків, передбачених ст. 150 СК України, щодо виховання своєї неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме не контролював місцезнаходження останньої, яка чотири доби знаходилася у м. Дніпро та розшукувалася працівниками поліції, чим порушив ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» №2475-VІІІ від 03.07.2018.

Правом на участь в судовому засіданні ОСОБА_1 не скористався, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв та клопотань щодо відкладення розгляду справи від нього не надходило.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення розумного строку розгляду судом справи, суд вважає за можливе справу розглянути за відсутністю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , на підставі наявних доказів, оскільки положення ч. 2 ст. 268 КУпАП не містять імперативного припису щодо обов`язкової її участі в судовому засіданні під час розгляду даної категорії справ.

Суд, дослідивши письмові докази в справі, надавши оцінку доказам в їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Так, на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у інкримінованому йому правопорушенні, суду надано: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №406240 від 12.02.2025; рапорт про надходження 05.02.2025 від ОСОБА_1 повідомлення про зникнення доньки ОСОБА_3 ; фотозображення; письмові пояснення ОСОБА_1 ; письмові пояснення ОСОБА_2 , надані нею в присутності її законного представника батька ОСОБА_1 ; паспорт ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; паспорт ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

У розумінні ст. 280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Вимогами ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією ч. 1 ст. 184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Аналізом вказаної статті встановлено, що ухилення батьків від виконання передбачених законодавством обов`язків має носити умисний та системний характер, а згідно зі ст. 9 КУпАП обов`язково характеризується наявністю вини з боку правопорушника.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП, особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Обов`язки батьків визначені ст. 150 Сімейного Кодексу України, згідно з якої, батьки зобов`язані: виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини; піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток; забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя; поважати дитину. Забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини. Забороняються фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за порушення права обмеження законних інтересів дитини на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов`язків відповідно до закону. За правопорушення неповнолітніх, які не досягли шістнадцятирічного віку несуть відповідальність батьки або особи, які їх замінюють.

Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Викладена в протоколі суть адміністративного правопорушення, за вчинення якого вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , не відповідає диспозиції статті 184 КУпАП України. При складені протоколу стосовно неї, інспектором поліції не зазначена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, а саме, які саме дії ОСОБА_1 призвели до ухилення останнього від виконання батьківських обов`язків відносно неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Матеріали, додані до протоколу про адміністративне правопорушення, підтверджують обставини намагання ОСОБА_1 самостійно знайти дитину, що підтверджує факт виконання ОСОБА_1 покладених на нього батьківських обов`язків, пов`язаних з піклуванням про стан дитини, її здоров`я, місце її перебування.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Суд наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Згідно з ст. 251 КУпАП, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюється доказами у справі, якими є: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази та інші документи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи та подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, у зв`язку з чим, провадження в справі підлягає закриттю, у силу п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

З огляду на закриття провадження у справі без накладення на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, адміністративного стягнення, судовий збір, в порядку ст. 40-1 КУпАП, стягненню не підлягає

Керуючись ч. 1 ст. 184, п. 1 ч. 1 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП закрити, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку на протязі десяти днів з моменту її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Суддя: