справа № 208/2301/25
№ провадження 3/208/1548/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

13 березня 2025 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Кузнєцова А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за матеріалами про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, військовослужбовця, в/ч НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресю: АДРЕСА_1 , протягом року до адміністративної відповідальності не притягався.

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення ВАД №640706 від 11.02.2025 року, -

ВСТАНОВИЛА:

18.02.2025 року в провадження Заводського районного суду м. Дніпродзержинська надійшли матеріали відносно ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ВАД №640706 від 11.02.2025 року, ОСОБА_1 11.02.2025 р. о 7-10 год., за адресою: АДРЕСА_2 висловлювався в бік гр.-на ОСОБА_2 нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та, на думку суб`єкта складання протоколу, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.187 КУпАП.

В судове засіданні ОСОБА_1 не з`явився, через канцелярію суду надав письмові пояснення, в яких провину свою не визнав, пояснив, що 11.02.2025 року о 07.55 год. від прямував на роботу, коли був зупинений особами у військовій формі, які почали вимагати від нього документи. На їх вимогу він попросив цих осіб назвати причину перевірки та надати документи, що підтверджують їх особи. Зазначив, що він не вчиняв жодних дій, які можна було б кваліфікувати як хуліганство. Відеофіксація події не здійснювалась, що позбавляє можливості об`єктивно оцінити ситуацію. Просив справу відносно нього закрити, оскільки не скоював зазначеного в протоколі правопорушення та не порушував правил адміністративного нагляду.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши позицію особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення окрім іншого зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. 9 КУпАП «Поняття адміністративного правопорушення» адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Для правильної кваліфікації ознак складу адміністративного правопорушення необхідно виявити такі пов`язані елементи, як об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єктивну сторону і суб`єкта правопорушення. Відсутність будь-якого з елементів ознак складу правопорушення виключає відповідальність.

Так, санкція ст. 173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Таким чином обов`язковою умовою настання відповідальності за цією статтею є, зокрема, вчинення дій, внаслідок яких було порушено громадський порядок і спокій громадян.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 11.02.2025 року, ОСОБА_1 11.02.2025р. о 071-10 год., за адресою: АДРЕСА_2 висловлювався в бік гр.-на ОСОБА_2 нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою.

З пояснень ОСОБА_1 вбачається, що 11.02.2025 року о 07.55 год. від прямував на роботу, коли був зупинений особами у військовій формі, які почали вимагати від нього документи, він не вчиняв жодних дій щодо осіб, які його зупинили.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.1 ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Встановлені правила допустимості і відповідності доказів є гарантом їх достовірності та істинності.

Згідно статті 252 КУпАП, докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Проте, належних, допустимих та беззаперечних доказів, які б у своїй сукупності свідчили про те, що ОСОБА_1 здійснив дрібне хуліганство, матеріали справи не містять, оскільки містять лише протокол відносно ОСОБА_1 та рапорт поліцейського. Ані пояснень свідків, ані відео запису події до матеріалів справи не додано.

Виходячи з того, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини, особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (Рішення ЄСПЛ від 18 січня 1978 року у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. the United Kingdom), n. 161, Series А заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Відповідно до п.1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, дослідивши всі зібрані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, передбачені ст. 251 КУпАП, які встановлюють наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 173, 247, 251, 252, 256 , 283, 284, 287-289 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити, в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Дніпродзержинська.

Суддя А.С. Кузнєцова