Провадження №3/487/265/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.02.2025 Суддя Заводського районного суду міста Миколаєва Кузьменко В.В. розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Миколаївського районного управління ГУНП в Миколаївській області у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

20.11.2024 року о 15:20 год. За адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 умисно з перевагою в силі вчинив сварку відносно ОСОБА_2 , під час якої словесно ображав, штовхав, а саме: вдарив по спині в районі хребта, чим навмисно спричинив емоційну невпевненість та завдав шкоди фізичному здоров`ю.

Вказаним вчинила правопорушення, за яке відповідальність передбачена ст. 173 КУпАП.

Особа, що притягається до адміністративної відповідальності в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно належним чином про час та місце розгляду справ. Крім того, на офіційному сайті Заводського районного суду м. Миколаєва (https://zv.mk.court.gov.ua/sud1412/), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення даної справи до розгляду було зазначено дату, час та місце розгляду справи. При цьому він клопотання про відкладення судових засідань не подав, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Спричинення тілесних ушкоджень виходять за межі адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно із ч. 2 ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені КУпАП, настає, якщо ці правопорушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вдарив ногою по спині в районі хребта ОСОБА_2 .

Згідно з виписки Миколаївської лікарні швидкої медичної допомоги від 20.11.2024 року, у ОСОБА_2 задій м`яких тканей голови, забій поперекового відділу хребта.

Заподіяння тілесних ушкоджень, умисне завдання ударів, побоїв, які завдали фізичного болю і не спричинили тілесних ушкоджень, тягнуть за собою відповідно до ст. 125, 126 КК України кримінальну відповідальність. А тому вказані в протоколі обставини підлягають перевірці на предмет наявності у діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення.

У пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» зазначено, що суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Згідно зі ст. 253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

За змістом ст. 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Зважаючи на викладене вище, з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, вважаю, що адміністративний матеріал за ст. 173 КУпАП, складений стосовно ОСОБА_1 , підлягає направленню до Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області для з`ясування всіх обставин справи та додаткової перевірки з метою встановлення істини у справі, в тому числі наявності підстав розпочати кримінальне провадження за ст. 125, 126 КК України на підставі письмових пояснень та протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення.

Керуючись ст.1,7,8,9,23,173,245,247, 253,280,283,284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП закрити.

Матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення - передати Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області для перевірки та з`ясування всіх обставин справи, а саме наявності підстав розпочати кримінальне провадження за ст. 125, 126 КК України на підставі письмових пояснень та протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення, передбаченому ст. 477 КПК України.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Миколаєва протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя В.В.Кузьменко