Провадження №: 3/755/371/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" січня 2025 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Федосєєв С.В. розглянувши матеріали, які надійшли з Дніпровського УП ГУНП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.2 ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 225556 від 08.11.2024 ОСОБА_1 , 16.10.2024 року о 11 годині 14 хвилин, у м. Києві по проспекту Павла Тични, 18, у магазині «Аврора», вчинив крадіжку товару на загальну суму 1044 грн. 17к., за що передбачена відповідальність за ч. 2 ст. 51 КУпАП.

У судове засідання, особа, що притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , будучи повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не з`явився, про причини неявки не повідомив, а тому, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважаю за можливе провести розгляд справи у його відсутність. Суд вважає можливим проводити розгляд справи без його присутності, згідно з вимогами ст. 268 КУпАП.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» № 28249/95 від 19.06.2001 року, в п.53 якого зазначено, що «…право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави ...», тобто уникнення зловживання суб`єктами такими правами.

Протокол про адміністративне правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 про що свідчить його підпис, отже останньому було відомо про існування судового провадження відносно нього. Проте зловживаючи своїми правами ОСОБА_1 не вжив належних заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження, заяв та клопотань, в тому числі про зміну місця проживання, до суду не подавав.

Відповідальність за ч. 2 ст. 51 КУпАП, Дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Зазначені обставини підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №225556, рапортом та поясненнями потерпілих.

Дослідивши обставини справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов наступного, на момент вчинення адміністративного правопорушення 16.10.2024року ОСОБА_1 був неповнолітнім, також на думку суду, вина неповнолітнього ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 51 КУпАП доведена.

Згідно положень ст.13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені ст. 24-1 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 24-1 КУпАП за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років можуть бути застосовані такі заходи впливу: зобов`язання публічно або в іншій формі попросити вибачення у потерпілого; попередження; догана або сувора догана; передача неповнолітнього під нагляд батькам або особам, які їх замінюють, чи під нагляд педагогічному або трудовому колективу за їх згодою, а також окремим громадянам на їх прохання.

При обранні стягнення суд ураховує конкретні обставини справи та дані про особу неповнолітнього ОСОБА_1 , який перебуває на утриманні батьків і тому суд вважає за доцільне застосувати до нього, заходи впливу відповідно до ст. 24-1 КУпАП у вигляді попередження. Вказаний захід впливу на думку суду буде достатнім для його виправлення, а також попередженню здійснення нею нових правопорушень.

Приймаючи до уваги, що відповідно до ст. 24-1 КУпАП захід впливу у виді попередження не є адміністративними стягненням, тому судовий збір стягненню не підлягає.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 13, 24, 24-1, 33, 51, 245, 283 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в:

визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 51 КУпАП та застосувати до неї захід впливу у виді попередження.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя