Номер провадження 3/521/120/25
ПОСТАНОВА

11 лютого 2025 року м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді Передерка Д.П.,

при секретарі Ковач Е.В.,

представника Одеської митниці Держмитслужби Євдокимова Д.А.,

захисника особи, стосовно якої складено протокол про порушення митних правил адвоката Назарової А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу №1557/50000/23 від 20.09.2023, що надійшла з Одеської митниці Держмитслужби відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, у 2018 році працював директором ТОВ «Акти-трейдінг», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ,

про порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 483 МК України,

ВСТАНОВИВ:

Як убачається з протоколу про порушення митних правил, 10.09.2018 між ТОВ «Акти-трейдінг» () в особі директора громадянина України ОСОБА_1 та компанією «Etoile glam lp» (Великобританія) було укладено контракт №ЕТ/017 щодо поставок товарів в Україну.

У рамках зазначеного зовнішньоекономічного контракту до Одеської митниці з Туреччини на умовах поставки «CРТ UA Odessa» прибув вантажний автомобіль реєстраційний номер « НОМЕР_2 / НОМЕР_3 » з товаром «текстильні вироби в асортименті» у кількості 23 400 кг. брутто (згідно CMR від 10.10.2018 №142569).

30.09.2018 директором ТОВ «Акти-трейдінг» ОСОБА_1 підготовлена та подана до Одеської митниці митна декларація типу «ІМ 40 АА», яка прийнята та зареєстрована за номером №UA500120/2018/008616.

Разом із митною декларацією ОСОБА_1 надано, передбачені ст. 335 МК України, документи серед яких:

-інвойс від 10.10.2018 №2500-22-88,

-пакувальний лист від 10.10.2018 №2500-22-88,

-CMR від 10.10.2018 №142569,

-контракт від 10.09.2018 № ЕТ/017 та інші товаросупровідні документи.

Відповідно до інформації, зазначеної у МД №UA500120/2018/008616 та товаросупровідних документах встановлено, що подавцем є компанія ««Etoile glam lp» (Великобританія), відправником є компанія «Kav dis tic.ltd.sti.» (Туреччина), покупцем, одержувачем та фінансовим гарантом є ТОВ «Акти-трейдінг» (03187, м. Київ, вул. Академіка Заболотного, 5, корп. А, оф. 8, ).

Згідно граф МД №UA500120/2018/008616 було заявлено 18 найменувань товару «одяг в асортименті трикотажний, текстильний», вагою 23 400 кг. брутто, загальною вартістю 132568,38 доларів США (згідно інвойсу від 10.10.2018 №2500-22-88).

30.09.2018 після здійснення митного оформлення за МД №UA500120/2018/008616 вищевказаний товар випущено у вільний обіг.

Так, із метою з`ясування питання про автентичність поданих митним органам України документів на зазначені товари митницею ініційовано направлення запиту до митних органів Республіки Туреччини.

Листом Державної митної служби України від 28.04.2023 №26/26-04/7.10/976 до Одеської митниці надійшла відповідь Міністерства торгівлі Республіки Туреччини від 11.04.2023 №724.01.03-UA-84207607 (Е-4.01.03-0) із наданням експортної документації (митної декларації, інвойсу), які були підставою для відправлення зазначених товарів з Туреччини до України.

У ході опрацювання інформації, яка надана у вищевказаному листі державного органу Республіки Туреччини встановлено, що фактично товар, який у вантажному автомобілі надійшов до України та оформлений в Одеській митниці за МД типу «ІМ40АА» від 12.10.2018 №UA500120/2018/008616 та інвойсом від 10.10.2018 №2500-22-88, оформлювались у митних органах Республіки Туреччини за експортною митною декларацією від 10.10.2018 №18341300ЕХ651472 в режимі «експорт» до України.

Згідно даних експортних документів, продавцем та відправником товару є турецька компанія «Kav dis tic.ltd.sti.», а покупцем та одержувачем є ТОВ «Торгівельна фірма Аварт» (02125, м. Київ, вул. Старосільська, 1-А, оф. 207).

Відповідно до МД від 12.10.2018 №UA500120/2018/008616 та наданих до Одеської митниці документів вартість товарів становила 132568,38 доларів США (згідно курсу НБУ на день подання МД 3709862,35 гривень), разом із тим, згідно отриманої відповіді митних органів Республіки Туреччини, встановлено, що фактично вартість товарів згідно експортної МД від 10.10.2018 №18341300ЕХ651472 та інвойсу компанії «Kav dis tic.ltd.sti.» від 10.10.2018 №022643 cтановить 16362,46 доларів США (згідно курсу НБУ на день подання МД 457895,58 гривень).

Тобто, різниця між вартістю товарів оформлених з Туреччини до України та вартістю товарів, оформлених за МД від 12.10.2018 №UA500120/2018/008616 становить 116205,92 доларів США (згідно курсу НБУ на день подання МД 3251966,78 гривень), що свідчить та підтверджує суттєве завишення вартості товарів, оформлених в Одеській митниці.

Так, за результатами опрацювання інформації наданої митними органами Міністерства митної справи та торгівлі Туреччини стосовно законності ввезення на митну території України товарів на адресу української компанії ТОВ «Акти-трейдінг» встановлено, що відомості, зазначені у наданих до Одеської митниці товаросупровідних документах та митній декларації не відповідають даним зазначеним в експортних митних документаціях при вивезенні товарів з Туреччини та є недостовірними стосовно одержувача товарів та вартості товару.

Згідно з п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» від 03.06.2005 №8 (зі змінами): переміщення предметів із приховуванням від митного контролю це їх переміщення через митний кордон України. У т.ч. шляхом подання митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи таких, що містять неправдиві дані».

Відповідно п. 6 цієї Постанови Пленуму, підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів.

Підробленими треба вважати як фальшиві документи, так і справжні, до яких внесено неправдиві відомості чи окремі зміни, що перекручують зміст інформації щодо фактів, які ними посвідчуються, а також документи з підробленими підписами, відбитками печаток та штампів.

Незаконно одержаними слід визнавати документи, які особа отримала за відсутності законних підстав або з порушенням установленого порядку. Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Згідно з статтею 483 МК України, однією з ознак переміщення через митний кордон України товарів з приховуванням від митного контролю, є надання митному органу, як підстав для переміщення товарів, документів, що містять неправдиві відомості щодо їх продавця, одержувача товарів та його вартості.

Таким чином, переміщення товарів через митний кордон України на адресу ТОВ «Акти-трейдінг» здійснено шляхом надання до митниці в якості підстави для переміщення товарів, документів які містять неправдиві дані стосовно одержувача товарів та вартості товару.

Одержувачем вказаного товару є ТОВ «Акти-трейдінг» в особі керівника громадянина України ОСОБА_1 , який як керівник підприємства: організує, визначає, формулює, планує, здійснює і координує діяльність підприємства та в розумінні п. 43 ст. 4 МК України є посадовою особою цього підприємства.

Відповідно до ст. 459 МК України при вчиненні порушень митних правил підприємствами, суб`єктами відповідальності за порушення митних правил є посадові особи цих підприємств.

Таким чином, на думку митного органу, керівником ТОВ «Акти-трейдінг» громадянином України ОСОБА_1 були вчинені дії, спрямовані на переміщення товарів на суму 457895,58 гривень через митний кордон України з приховуванням від митного контролю шляхом подання до митниці, як підстави для переміщення товарів, документи, які містять неправдиві відомості щодо одержувача товарів та вартості товарів, чим скоєно порушення митних правил, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України.

На підставі вищевикладеного, Одеською митницею відносно ОСОБА_1 складено протокол про порушення митних правил митних №1557/50000/23 від 20.09.2023 за ознаками порушення митних правил, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду, до судового засідання не з`явився. Відповідно до ч. 4 ст. 526 Митного Кодексу України, суд вважав за можливе розглянути справу про порушення митних правил у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Представник Одеської митниці Держмитслужби у суді заявив, що вина ОСОБА_1 доведена повністю матеріалами справи, тому просив визнати його винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 483 МК України та накласти на нього стягнення, передбачене санкцією цієї статті.

Захисник особи, стосовно якої складено протокол про порушення митних правил, у судовому засіданні заперечувала проти задоволення подання митного органу, вважала, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 необхідно закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, тобто у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків притягнення до відповідальності.

Дослідивши матеріали справи про порушення митних правил та вислухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Частина перша статті 466 МК України закріплює, що адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені Митним кодексом України та іншими законами України.

За вимогами ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до МК України, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Пункт 7 частини 1 статті 247 КУпАП визначає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративних стягнень.

Стаття 38 КУпАП визначає строки накладення адміністративних стягнень.

Разом із тим, строки накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил врегульовані спеціальною нормою ст. 467 МК України, згідно ч. 1 якої, якщо справи про порушення митних правил відповідно до ст. 522 МК України розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Відповідно до статті 491 МК України, підставами для порушення справи про порушення митних правил є безпосереднє виявлення посадовими особами митного органу порушення митних правил; офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що проводять заходи офіційного контролю; офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

Відповідно до ч. 1 ст. 494 МК України, про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа митного органу, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 493 МК України, провадження у справі про порушення митних правил здійснюють, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою ст. 493 МК України, посадові особи митниці, в зоні діяльності якої було вчинено або виявлено таке порушення. Посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, можуть здійснювати провадження у будь якій справі про порушення митних правил, порушеній будь яким митним органом України.

Таким чином, вирішуючи питання щодо встановлення дати виявлення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, суд вважає, що такою датою слід вважати день, коли уповноважений орган об`єктивно мав можливість поза усяким сумнівом виявити ознаки правопорушення в діях особи, після чого зобов`язаний був невідкладно скласти протокол за встановленою законом формою та зібрати в розумні строки необхідні докази.

Згідно відповіді Міністерства торгівлі Республіки Туреччини №4.01.03/UA-79727081, яка міститься в матеріалах справи, на запит Державної митної служби України від 24.12.2021 №08-3/26-04/11/11689 про надання взаємної адміністративної допомоги у проведенні перевірки дотримання законодавства з питань митної справи при ввезені на митну територію України товарів «одяг та взуття», вона надійшла 04.04.2023 та була зареєстрована за вхідним номером 8684/11 у системі електронного документообігу Держмитслужби України, що підтверджується штампом Держмитслужби України (аркуш справи 30). Таким чином, саме з 04.04.2023 митний орган об`єктивно мав можливість поза усяким сумнівом виявити ознаки правопорушення, які в подальшому були зазначені у протоколі про порушення митних правил та саме ця дата є початком рахування строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 467 МК України, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення, тобто не пізніше 04.10.2023. Матеріали справи про адміністративне правопорушення надійшли до суду 01.11.2023, що підтверджується відмітками вхідної дати на супровідному листі та протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями, тобто після спливу строку для накладення адміністративного стягнення.

Також, такі висновки суду, узгоджуються з позицією Одеського апеляційного суду, зокрема викладених у постановах Одеського апеляційного суду від 17.04.2023 року (справа №521/15554/22), 10.08.2023 року (справа №521/8024/23) та постанові від 02.10.2023 (справа № 521/5606/23), згідно яких суд дійшов висновків, що вирішуючи питання про встановлення дати виявлення правопорушення, нею слід вважати день, коли уповноважений орган об`єктивно мав можливість поза усяким сумнівом виявити ознаки правопорушення. У той же час, обрахунок строків накладення адміністративного стягнення не може ставитися у залежність від внутрішньої організації роботи в органах митниці. Митниця як орган виконавчої влади зі значним штатом співробітників наділена відповідними можливостями щодо оперативного опрацювання відповідних документів. Апеляційний суд під час розгляду зазначеної справи також врахував практику Європейського Суду з прав людини (п. 137 Рішення від 09.01.2013 у справі «Волков проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbingsand Others v. theUnited Kingdom), и. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, якщо на момент розгляду справи закінчилися строки накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 483 МК України, у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст.ст. 9, 38, 247, ст.ст. 458, 466, 467, 487, 494, 493, 494 МК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , закрити на підставі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова суду у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або органом доходів і зборів, який здійснював провадження у цій справ протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Дмитро Передерко