Справа № 711/960/25
Номер провадження 3/711/384/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2025 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Остапенко Ю.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адміністративні матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (протокол серії ВАВ № 753165), про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , не працюючої,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

УСТАНОВИВ :

Як вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 , 28 січня 2025 року, близько 20:25 години, перебуваючи у м. Черкаси по бульвару Шевченка, 333/1, біля кафе «Ліберті», виражалася нецензурною лайкою в громадському місці, на неодноразові зауваження не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані як вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення заперечила. Пояснила, що 28.01.2025 вони з подругою відпочивали в кафе «Ліберті», коли танцювали втратили рівновагу і випадково впали на стіл іншої компанії та розбили кілька стаканів. Через цю ситуацію виник невеликий конфлікт з людьми, чий стіл вони з подругою зачепили. ОСОБА_1 відразу запропонувала заплатити за розбитий посуд, що, зрештою, вони й зробили, однак працівники закладу попросили їх піти. Побоюючись, що хтось із компанії, з якою виник конфлікт, викличе поліцію, щоб змусити їх з подругою оплатити увесь рахунок тих людей, ОСОБА_1 вирішила випередити їх і сама викликала поліцію. Також пояснила, що нецензурною лайкою в громадському місці та в бік працівників поліції вона не висловлювалася, однак в кінці розмови невдало пожартувала з поліцейськими, за що їх і затримали.

Суд, заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи та відео з нагрудних камер працівників поліції приходить до наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Статтею 173 КУпАП передбачено настання адміністративної відповідальності за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, дрібне хуліганство це форма адміністративного правопорушення, яка включає в себе умисні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Для визнання дій дрібним хуліганством вони мають бути вчинені в громадському місці та носити характер порушення громадського порядку.

Під громадським порядком, в основі якого лежить громадський спокій, слід розуміти забезпечення спокійних умов праці, іншої громадсько-корисної діяльності, відпочинку й побуту людей, громадської моралі тощо. Забезпечення громадського спокою, недоторканності майна, честі й гідності особи є складовими частинами поняття громадського порядку, охоплюються цим поняттям.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства проявляється в активних, суспільно шкідливих діях осіб, що порушують громадський спокій. Закон не деталізує поняття образливого чіпляння до громадян та не зазначає конкретні дії, які можна розцінювати як такі. Під поняттям «образливе чіпляння до громадян» можна, в тому числі, розуміти аморальну поведінку, що принижує честь і гідність громадян і характеризується різноманітними рухами, діями суб`єкта правопорушення та спрямоване проти іншої особи, наприклад, штовхання; хапання за одяг; насильницьке утримання за руки; застосування больових прийомів з використанням знань з анатомії людини; приставання на вулиці; насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком та інше, а також заподіяння моральної та матеріальної шкоди (обсипання, оббризкування брудом, плювки на одяг тощо).

На підтвердження наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП, уповноваженою особою до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 763165 від 28.01.2025 додано: протокол серії АА № 157079 від 28.01.2025 про адміністративне затримання ОСОБА_1 ; рапорт поліцейського взводу 2 роти 4 батальйону УПП в Черкаській області ДПП Д. Халімана від 28.01.2025 про прибуття на виклик щодо тілесних ушкоджень, однак у подальшому інформація заявниці ОСОБА_1 не підтвердилася, натомість було виявлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 висловлювались нецензурно, перебували у громадському місці в п`яному вигляді, на зауваження поліції не реагували, у зв`язку з чим їх було затримано та доставлено до Черкаського районного управління поліції для складання адміністративних матеріалів; відеозаписами з нагрудних камер працівників поліції.

Зміст дослідженого відеозапису та пояснень ОСОБА_1 в суді вказує на те, що виклик поліції був зумовлений несправедливим, як вона вважала, ставленням персоналу кафе «Ліберті» до них із подругою, оскільки компанія, з якою у них виник конфлікт, залишилась відпочивати у закладі, а їх із ОСОБА_2 попросили піти.

З відеозапису з нагрудних камер поліції вбачається, що ОСОБА_1 з подругою на момент прибуття поліції перебували не в самому закладі, а на вулиці поряд з ним, оскільки їх попросили залишити кафе. Жінкам це здалось несправедлим, у чому вони й намагались переконати поліцію. Стиль і тип нечіткого мовлення та характер поведінки ОСОБА_1 та її подруги вказують на наявність у них ознак алкогольного сп`яніння, однак дій, які б свідчили про умисне порушення нею громадського порядку, як то криків, безладних рухів, нецензурної лайки, чіпляння до інших громадян, ОСОБА_1 не вчиняла. Жінки спілкувалися виключно з працівниками поліції, інших людей поблизу не було і в розмові інші відвідувачі кафе чи випадкові перехожі участі не брали.

При цьому, як встановлено судом, затіяла суперечку з працівниками поліції та кілька разів вжила в розмові нецензурне слово не сама ОСОБА_1 , а її подруга, тоді як ОСОБА_1 участь у розмові брала, однак не була основним її учасником. ОСОБА_1 у розмові з поліцією вживала дещо легковажні, сленгові, нескромні вислови, однак, дані відеозапису свідчать, що такими її висловлюваннями громадський порядок і спокій громадян порушено не було.

За змістом протоколу за ст. 173 КупАП ОСОБА_1 у провину ставиться нецензурна лайка в громадському місці, біля кафе «Ліберті», та нереагування на неодноразові зауваження, чим вона порушила громадський порядок і спокій громадян.

З огляду на викладену у протоколі конструкцію об`єктивної сторони правопорушення, протокол щодо ОСОБА_1 складений за її поведінку під час спілкування із поліцією.

Однак доказів того, що ОСОБА_1 дійсно вчинила вказані дії, матеріали справи не містять, а під час перегляду відеозапису з нагрудних камер працівників поліції вказаних у протоколі порушень ОСОБА_1 громадського порядку виявлено не було.

Будь-яких інших належних та допустимих доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Суддя наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч. 1,2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).

З аналізу статей 9, 33, 245, 252 КУпАП вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

За таких обставин, встановлюючи наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, через відсутність об`єктивної сторони правопорушення.

Враховуючи, що відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суддя вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись статтями 173, п.1, 247, 254, 256, 279, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАПу зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Ю. А. Остапенко