Справа № 366/8/25
Провадження № 3-зв/366/2/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

18 березня 2025 року селище Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Мовчан В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Корчкова А.А. від розгляду справи № 366/8/25 про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді судді Іванківського районного суду Київської області Корчкова А.А. перебуває справа № 366/8/25 про притягнення ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

17.03.2025 до Іванківського районного суду Київської області надійшла заява про відвід судді Корчкова А.А. від розгляду справи № 366/8/25.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею для розгляду заяви про відвід судді визначено суддю Мовчана В.В.

У поданій заяві ОСОБА_1 просила проводити розгляд заяви про відвід судді Корчкова А.А. від розгляду справи без її участі.

Судді Корчкову А.А. було запропоновано надати пояснення з приводу викладених у заяві про відвід мотивів, проте останній не мав можливості надати пояснення в силу завантаженості у розгляді судових справ.

Розглянувши заяву про відвід судді Корчкова А.А. від розгляду справи № 366/8/25, суд зазначає таке.

Подана заява про відвід судді Корчкова А.А. від розгляду справи № 366/8/25 мотивована тим, що за переконанням заявника, неодноразові відкладення розгляду справи суддею Корчковим А.А., неповідомлення причин відкладення, свідчить про сумнів в його неупередженості.

У рішенні "Шмауцер проти Австрії" від 23.10.1995 року ЄСПЛ зазначив, що дорожньо - транспортні правопорушення, за які може бути накладено стягнення у виді штрафу чи обмеження у користуванні водійськими правами, підпадають під визначення "кримінального обвинувачення".

Діючі Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України мають відповідні статті про відвід (самовідвід) судді, а тому, при розгляді даної заяви про самовідвід, слід застосувати аналогію закону та практику ЄСПЛ. Аналогія закону - це застосування до не врегульованих конкретною нормою правовідносин норми закону, яка регламентує подібні відносини. Необхідність застосування даного прийому обумовлена тим, що рішення по будь-якій справі обов`язково має мати правову підставу.

Враховуючи, що адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП має природу кримінального злочину, під час розгляду таких справ, судам слід застосовувати норми КПК України, якими передбачено підстави відводу судді, порядок розгляду заявленого відводу.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , вивчивши зміст заяви про відвід, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, згідно з якою з огляду на каральну мету стягнення у виді штрафу та позбавлення права керування транспортними засобами, передбаченого санкцією ч. 1 ст. 130 КУпАП, провадження у справах про адміністративне правопорушення є кримінальним для цілей застосування Конвенції (рішення у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 року, рішення у справі «Лучанінова проти України» від 09.06.2011 року), суд приходить до висновку, що заяву про самовідвід слід вирішувати за аналогією закону, а саме з урахуванням положень КПК України.

Крім того, у пункті 4 рішення № 34 Ради суддів України від 08.06.2017 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративне правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Чинний Кримінальний процесуальний кодекс України передбачає підстави відводу (самовідводу) судді, а тому, при розгляді даної заяви про відвід судді слід застосувати аналогію закону та перевірити відповідність заявлених захисником підстав для відводу судді нормам діючого кримінального процесуального законодавства України.

Відповідно до ст. 75 КПК України встановлені обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Перелік підстав для відводу судді, передбачений ст. 75 та 76 КПК України є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 80 КПК України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути мотивованим (ч. 5 ст. 80 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції, законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (заява № 4785/02, рішення від 10.12.1999, п. 66), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Термін «безсторонність» характеризує нейтральність судді щодо сторін у справі.

Сидоренко О.М. у заяві про відвід судді фактично зазначила про її незгоду з процесуальними рішенями судді.

Статтею 392 КПК України визначено судові рішення, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

По аналогії закону вбачається, що заявник має право включити до апеляційної скарги на судове рішення в цій справі заперечення проти процесуальних рішень щодо відкладення розгляду справи № 366/8/25.

Проаналізувавши заяву про відвід судді, її обґрунтування, суд дійшов висновку, що у заяві про відвід судді не наведено підстав, які б виключали участь судді Корчкова А.А. у розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Відтак, заява про відвід судді є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1.У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Корчкова А.А. від розгляду справи № 366/8/25 відмовити повністю.

Постанова окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Віталій МОВЧАН