ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2025 рокуселище ПетровеСправа № 941/1593/24
Провадження № 3/941/33/25

Суддя Петрівського районного суду Кіровоградської області Шаєнко Ю. В., розглянувши матеріали, які надійшли від Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Петрове Петрівського району Кіровоградської області, мешканця АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , студента 1 курсу Криворізького національного університету,

за ст.183 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Петрівського районного суду надійшли матеріали від Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , мотивуючи тим, що 22 грудня 2024 року о 00 годині 07 хвилин в селищі Петрове Олександрійського району Кіровоградської області біля будинку №10 по вулиці Українська громадянин ОСОБА_1 здійснив завідомо неправдивий виклик спеціальних служб. Таким чином, ОСОБА_1 скоїв правопорушення, передбачене ст.183 КУпАП.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Голуб І.І. подала до суду письмове клопотання, яким просила розглядати справу без її участі та без участі ОСОБА_1 , а також просила провадження у справі закрити, суду пояснила, що за змістом ч.ч.1,2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Наявними у справі доказами не підтверджено наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП. Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Враховуючи вищевикладене просила провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу в його діях вказаного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, письмове клопотання захисника Голуб І.І., оцінюючи досліджені в судовому засіданні докази по справі, вважає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю з наступних підстав.

З письмового клопотання захисника Голуб І.І. вбачається, що зі складеним у відношенні ОСОБА_1 протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №266580 від 26.12.2024 року сторона захисту не погоджується, вважає його незаконним, безпідставним, таким який порушує права, адже наданими поліцейськими до суду письмовими матеріалами, які містяться у матеріалах справи №941/1593/24 не доводиться провина неповнолітнього ОСОБА_1 у інкримінованому йому правопорушенні, так як у нього був відсутній умисел на здійснення завідомо неправдивого виклику поліції. Окрім того, протокол серії ВАД №266580 від 26.12.2024 року складено поліцейським з порушенням строку, визначеного ст.254 КУпАП. Оскільки складом правопорушення є наявність усіх об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням, у випадку ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП.

Згідно з вимогами ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

ОСОБА_1 надав суду письмові пояснення, з яких вбачається, що 22.12.2024 року у нічний час він дійсно був зупинений співробітниками поліції СПД 1(смт.Петрове), які проводили перевірку у нього документів, якими підтверджується його особа. Під час перевірки документів, один із співробітників поліції на ім`я ОСОБА_2 поводився зухвало, погрожував ОСОБА_1 затриманням, у зв`язку із порушенням ним вимог комендантської години. ОСОБА_1 надав для перевірки поліцейському свій паспорт громадянина України, який знаходився у його портмоне, де також були грошові кошти у розмірі 1000 гривень однією купюрою, та після повернення портмоне, ОСОБА_1 виявив відсутність грошових коштів. Оглянувшись, на землі він не знайшов гроші та саме тому зателефонував на гарячу спеціальну лінію «102» та повідомив, що у нього поліцейськими було відібрано грошові кошти у розмірі 1000 гривень. Умислу на завідомо неправдиве повідомлення про вчинення поліцейськими щодо нього злочину у ОСОБА_1 не було. Під час цієї події, неповнолітній ОСОБА_1 перебував у стані сильного душевного хвилювання та здійснив виклик поліції, не з метою завідомо неправдиво повідомити про злочин співробітниками поліції, а у зв`язку з тим, що він дійсно вважав, що у нього поліцейські відібрали кошти та вважав такі дії поліції незаконними. Далі, ОСОБА_1 зателефонував своїй матері, яка відразу прийшла на місце події та увімкнувши ліхтар на телефоні допомогла сину відшукати на землі грошові кошти, які випали у ОСОБА_1 під час надання ним поліції для перевірки документів. На місце виклику пізніше прибула слідчо-оперативна група, співробітники якої відібрали у ОСОБА_3 пояснення, які сама ОСОБА_3 не писала особисто та не читала, через те, що була ніч та пізня година, крім цього, остання була у схвильованому стані, через залякування поліцією ОСОБА_3 та її сина у тому, що ОСОБА_1 зателефонував на гарячу лінію 102 та завідомо повідомив про вчинення поліцейськими злочину, вона також не розуміла сутності висунутої підозри її неповнолітньому сину у скоєнні адміністративного правопорушення за ст.183 КУпАП.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Так, подія мала місце 22.12.2024 року, протокол всупереч вимогам ч.2 ст.254 КУпАП, було складено лише 26.12.2024 року, тобто з порушенням вимог закону.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: а)об`єкту; б)об`єктивної сторони; в)суб`єкту; г)суб`єктивної сторони. Стаття 183 КУпАП передбачає відповідальність за завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань. Тлумачення диспозиції ст.183 КУпАП свідчить, що об`єктивна сторона даного правопорушення полягає у завідомо неправдивому виклику служби поліції. При цьому, дії особи спрямовані саме на зрив нормальної роботи такої необхідної для суспільства служби як поліція. Особа викликає поліцію нібито для надання допомоги, знаючи наперед, що у цьому немає ніякої необхідності. Суб`єктивна сторона такого правопорушення характеризується наявністю прямого умислу: особа, повідомляючи певну інформацію поліції, усвідомлює, що вона є неправдивою і бажає даремного виїзду на місце виклику поліцейських. Таким чином, особа підлягає відповідальності тільки в тому випадку, коли особа достовірно знаючи про те, що жодна подія не відбувається, здійснює виклик спеціальних служб, бажаючи їх даремного виїзду на місце виклику. За змістом п.3, п.5 ч.1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події. Із пояснень ОСОБА_1 вбачається, що в силу молодого віку останній надав невірну оцінку подій, його переконання про те, що вказане потребує втручання працівників поліції та здійснення дзвінка у зв`язку з вказаним, не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП, оскільки він не бажав даремного виїзду працівників поліції.

Таким чином, у ОСОБА_1 не було умислу вчиняти правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП. Суд же не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у скоєнні правопорушення має доводитися в суді; перекваліфіковувати дії, самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя. Крім цього, Європейський суд з прав людини підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення. Проте, як вбачається з матеріалів справи, під час складення протоколу про адміністративне правопорушення, порушено вимоги ст.255 КУпАП та не зібрано достатніх доказів, які б підтверджували вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України, зокрема, передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитись на її користь.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Зважаючи на викладене та практику Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п.21-22 рішення у справі «Надточій проти України», п.33 рішення у справі «Гурепка проти України»), що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку у цій справі представляє особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Крім того, у своїх рішеннях, зокрема по справам «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Лавенте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року Європейський суд з прав людини неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростованих презумпцій.

Суд вважає, що в матеріалах справи відсутні належні, допустимі та достатні докази, які свідчать про те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.183 КУпАП, за таких підстав, суд прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.183, п.1 ч.1 ст.247, ст.283, ст.284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

В притягненні до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 відмовити, а провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст.183 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складуадміністративного правопорушення - закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя (підпис) Ю. В. Шаєнко