ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/182/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2025 р. смт Петриківка

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області

Іщенко І.М.,розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ВП №3 Дніпровського районного управління поліції № 2 в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

місце народження: с. Забрід Хустинського району Закарпатської

області,мешканця:

АДРЕСА_1 ,

за порушення ч. 5 ст. 126 КУпАП,

В С Т А Н О В И В

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 232070 від 28.01.2025 року, встановлено 28.01.2025 року 10-00 годині в с. Лобойківка по вул. Центральна водій ОСОБА_2 керував автомобілем ВАЗ 2106, д/н НОМЕР_1 , не маючи посвідчення водія відповідної категорії «В», повторно протягом року, чим порушив п. 2.1 а Правил дорожнього руху, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 126 КУпАП. ОСОБА_2 від підпису протоколу та дачі пояснень відмовився.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до вимог статті 268 КУпАП, при розгляді справ означеної категорії, участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності не є обов`язковою, та її неявка не є перешкодою для розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з такого.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами ст. 252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до п. 2.1 (а) Правил дорожнього руху, водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії.

Адміністративна відповідальність за ч. 5 ст. 126 КУпАП настає за повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частинами другою - четвертою цієї статті, тягне за собою накладення штрафу в розмірі двох тисяч чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортним засобом на строк від п`яти до семи років та з оплатним вилученням транспортного засобу чи без такого.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на його користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Суд дослідив матеріали справи про адміністративне правопорушення: протокол про адміністративне правопорушення ЕПР1 № 232070 від 28.01.2025 року; копію постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 126 КУпАП від 30.11.2024 року; відповідно до матеріалів справи свідки під час складання протоколу не залучалися, відеофіксація технічним засобом не велася. Як зазначено у протоколі особа, стосовно якої складався протокол, від надання пояснень і підпису відмовилась.

Суд зазначає, що КУпАП визначено форму й передбачено основні вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення. Правове значення протоколу про адміністративне правопорушення полягає в тому, що він не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, поставленого особі у провину, а також відповідно до ст. 251 КУпАП, є доказом в справі про адміністративне правопорушення.

Так, дійсно протокол про адміністративне правопорушення і відомості, які відображені в ньому є лише одним із доказів, на підставі яких суд, в ході розгляду справи, встановлює наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення. При цьому, джерела доказів, перелік яких вказаний в ст. 251 КУпАП, дає можливість суду оцінити кожен з доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Однак, якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення. Тому, уповноваженим особам необхідно дотримуватися правил та процедур під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, прав та гарантій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, належному фіксуванні доказів вчинення правопорушення та їх зберіганні тощо.

Складання адміністративного протоколу це процесуальна дія, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення та в силу приписів статей 251, 252 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Сам по собі адміністративний протокол не є рішенням посадової особи про притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно зі ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративні правопорушення повинні бути вказані: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення адміністративного правопорушення, суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається у протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписаний також цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Як зазначено вище, згідно протоколу ОСОБА_2 від його підпису відмовився, доказів, відсутні свідки такої відмови та/або відеофіксація такої відмови.

Таким чином, порушення процедурних норм щодо складання протоколу, його оформлення в даній справі носить істотний характер, що впливає на права особи, зокрема, права на захист, права на участь під час складання протоколу та права надання пояснень.

У зв`язку з цим суд визнає протокол про адміністративне правопорушення недопустимим доказом, та не приймає його до уваги.

Так само не може бути прийнятий до уваги як докази винуватості особи, яка притягається до відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 5 ст. 126 КУпАП, фотознімок ID-картки громадянина України ОСОБА_2 , оскільки з огляду на встановлені обставини вище, цей доказ прямо не вказує, що особа стосовно якої складено протокол керувала вказаним транспортним засобом, та/або була присутня при складенні відповідних матеріалів.

Отже, долучені до матеріалів справи докази не випливають з співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту вчинення особою, яка притягається до відповідальності, адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вказане, у зв`язку недоведеністю наявності події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП в діях ОСОБА_2 , на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись статтями 247, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за протоколом про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 218751 від 12.01.2025 року закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Петриківський районний суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня винесення постанови.

Суддя: І. М. Іщенко