Номер провадження 3/754/213/25
Справа №754/174/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

24 лютого 2025 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Деснянського УП ГУ НП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

який проживає за адресою:

АДРЕСА_1 , РНОКПП - невідомо,

за ч. 1 ст. 184 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 12.12.2024 близько 23.56 год. по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 ухилялась від належного виконання своїх обов`язків по вихованню малолітньої дитини - доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що полягало у не створенні належних умов для проживання дитини та постійні конфлікти в сім`ї, чим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст. 184 КУпАП.

ОСОБА_1 за викликом суду втретє не з`явилась, причини неявки суду невідомі.

З будь-якими клопотаннями щодо неможливості явки до суду з поважних причин, ОСОБА_1 не зверталась, доказів поважності причин неявки за викликом для розгляду матеріалу, суду не надала, виходячи з тих обставин, що особа зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а відтак суд приходить до висновку про достатність підстав для розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 , враховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до вимог ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адмінправопорушення, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Відповідно до диспозиції ч.1 ст.184 КУпАП ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей , тягне за собою попередження або накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, підтверджується письмовими матеріалами справи.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушниці, ступінь її вини, суд дійшов висновку про необхідність накладення адміністративного стягнення у вигляді попередження.

Згідно з вимогами п.5 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", підлягає стягненню з особи судовий збір у розмірі 605,60 грн..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.23, 33, 184, 251, 283, 284 КУпАП, ст.4 Закону України "Про судовий збір" суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.184 ч.1 КУпАП та піддати її адміністративному стягненню у вигляді попередження.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605,60 грн. на користь держави.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Відповідно до вимог ст.310 КУпАП, постанова про накладення штрафу, за якою стягнення штрафу проведено повністю, з відміткою про виконання повертається органові (посадовій особі), який виніс постанову.

Повний текст постанови суду виготовлено 27.02.2025.

Суддя: Т.А.Зотько