06.03.25
Справа № 635/5280/24
Провадження № 3/635/192/2025
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2025 року Суддя Харківського районного суду Харківської області Березовська І.В., розглянувши матеріали, що надійшли з Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Суми, громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

До Харківського районного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №095677 від 11 травня 2024 року, згідно якого ОСОБА_1 11 травня 2024 року о 21.00 годині за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила відносно своєї свекрухи ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме: умисні дії психологічного характеру,які полягали у висловлюванні на її адресу нецензурної лайки, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої, тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

В судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явилася, подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності та письмові пояснення, в яких вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, просила закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відносно неї у зв`язку з відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення. При цьому зазначила, що між нею та її колишнім чоловіком ОСОБА_3 та свекрухою ОСОБА_2 існує тривалий конфлікт через судовий процес про визначення місця проживання її малолітнього сина ОСОБА_4 , який тривав на протязі багатьох років. Так, 11 травня 2024 року о 10 годині її свекруха ОСОБА_2 вчинила з нею сварку, причиною якої стало ухвалення судового рішення про стягнення з ОСОБА_3 на її користь аліментів на утримання їх малолітнього сина. ОСОБА_2 почала її душити та спричинила тілесні ушкодження,у зв`язку з чим вона викликала працівників поліції, які склали відносно ОСОБА_2 протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 173-2 КУпАП. Ввечері цього дня знову стався конфлікт,ініціатором якого була ОСОБА_2 . В ході конфлікту ОСОБА_2 штовхала її та нанесла удар по голові прибором для вимірювання тиску. Їй стало погано, тому вона викликала швидку допомогу,яка поставила діагноз гематома потиличної ділянки голови, дистонія. Тоді ОСОБА_2 викликала працівників поліції,яким повідомила,що вона її вкусила за палець. Працівники поліції склали відносно неї протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.173-2 КУпАП,в якому зазначили,що вона вчинила домашнє насильство відносно ОСОБА_2 .

Відповідно до ст.ст.245, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст.251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд з урахуванням вимог ст.252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Положеннями статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП в редакції чинній на момент вчинення адміністративного правопорушення вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, є умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Пунктом 14 статті 1 вказаного Закону передбачено, що психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Окрім того, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наявність наслідків у виді завдання чи можливості завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч.1 ст.173-2 КУпАП необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч.1 ст.173-2 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Таким чином, під домашнє насильство, зокрема психологічного характеру, яке утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, підпадають лише такі діяння, якими цілеспрямовано та навмисно спричиняється емоційна невпевненість, страх або іншим чином завдається шкода психічному здоров`ю іншого члена сім`ї.

Отже, сам по собі конфлікт не формує собою домашнє насильство та утворює склад адміністративного правопорушення у тому випадку, коли такий конфлікт спрямований на обмеження волевиявлення особи, якщо такі дії викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №095677 від 11 травня 2024 року, ОСОБА_1 11 травня 2024 року о 21.00 годині за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила відносно своєї свекрухи ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме: умисні дії психологічного характеру,які полягали у висловлюванні на її адресу нецензурної лайки, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої, тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Водночас, обставини домашнього насильства, описані у протоколі, та які містяться в матеріалах справи, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення, не дозволяють зробити висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки в них не міститься даних про можливість завдання чи завдання внаслідок цього шкоди психічному здоров`ю потерпілої.

При цьому як встановлено судом, 11 травня 2024 року було складено два протоколи про адміністративні правопорушення за ч.1 ст. 173- 2 КУпАП як відносно ОСОБА_2 ,так і ОСОБА_1 , що свідчить про існування між ними взаємного конфлікту.

При цьому, конфлікт, який стався між ОСОБА_1 та потерпілою ОСОБА_2 , за відсутності доказів на підтвердження завдання шкоди психічному здоров`ю потерпілої ОСОБА_2 не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки завдання шкоди в даному випадку є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку. Самі по собі висловлювання в сторону потерпілої нецензурною лайкою не свідчить про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Будь-яких інших доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 11 травня 2024 року адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, за обставин викладених у протоколі, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП підлягає закриттю, у зв`язку з відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

При цьому суд не застосовує положення ст. 38 КУпАП, оскільки закриває провадження за відсутністю складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 .

Також суд не надає оцінку діям ОСОБА_2 , оскільки розглядає справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП стосовно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення такої постанови.

Суддя І.В. Березовська