Справа № 761/7096/25
Провадження № 3/761/2137/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Сіромашенко Н. В., розглянувши матеріали, які надійшли з Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого продавцем «My Divice»,

за ч.1 ст.156 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

23.01.2025 року о 13.58 годині за адресою: м. Київ, прос. Берестейський, 94/1, ОСОБА_1 здійснив роздрібну (торгівлю) реалізацію електронної сигарети без певної ліцензії (не пред`явив) та без марки акцизного податку, чим порушив ЗУ «Про державне регулювання виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів».

В судовому засіданні захисник Куцевол Д.В. вину не визнав, пояснивши суду, що ОСОБА_1 є найманим працівником, тому не може бути притягнута до адміністративної відповідальності, оскільки не є суб`єктом адміністративного правопорушення.

Вислухавши пояснення адвоката Куцевол Д.В., вивчивши письмові матеріали справи а саме: протокол про адміністративне правопорушення від 23.01.2025, письмові пояснення особи, протокол виявлення, огляду та вилучення від 23.01.2025 та інші матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, ч.1 ст.156 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за здійснення роздрібної або оптової торгівля алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку та тягне за собою накладення штрафу від двохсот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.

Отже, суб`єктами правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, можуть бути працівники торгівлі, громадського харчування, громадяни, які займаються підприємницькою діяльністю в цих галузях. Тобто адміністративна відповідальність за вказаною статтею настає для визначеного кола осіб.

При цьому доказів на спростування пояснень відносно того, що ОСОБА_1 не є суб`єктом господарської діяльності Шевченківським УП ГУНП у м. Києві надано не було.

Крім того, санкція ст. 156 ч.1 КУпАП передбачає обов`язкову конфіскацію товарів та виручки від продажу за торгівлю без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку. У протоколі вилучення, який доданий до протоколу, не зазначено місцезнаходження виручки від продажу кальянів та взагалі не зазначено чи вилучалася виручка від їх продажу.

У порушення вимог ст. 256 КУпАПу протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено свідків адміністративного правопорушення.

У справах "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyevav.Russia", рішеннявід 30.05.2013, заява N 36673/04) та "Карелін проти Росії" ("Karelinv.Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах "Кобець проти України" від 14.02.2008, "Берктай проти Туреччини" від 08.02.2001, "Леванте проти Латвії" від 07.11.2002, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення "за відсутності розумних підстав для сумніву", що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.252 КУпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В матеріалах справи відсутній трудовий договір про працевлаштування ОСОБА_1 у магазині «My Divice», за адресою: м. Київ, прос. Берестейський, 94/1.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, в зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ч.2 ст.156, ст. ст.184, 247, 280, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.156 КУпАП, на підставі п.1ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністюв його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до Шевченківського районного суду м. Києва протягом 10 днів дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга не була подана протягом 10 днів. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н.В.Сіромашенко