Справа 688/885/25
№ 3/688/266/25
Постанова

Іменем України

07 березня 2025 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Козачук С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , непрацюючого,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

18 лютого 2025 року близько 17 год 00 хв ОСОБА_1 , знаходячись у коридорі загального користування в будинку АДРЕСА_2 , вчинив дрібне хуліганство, а саме: пошкодив ручку вхідних дверей квартири АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_2 , при цьому ображав її нецензурними словами, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, своїм процесуальним правом не скористався, заяв про відкладення розгляду справи, чи про розгляд справи у його відсутності не надав, своєї позиції щодо обставин вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не висловив.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання судовихрішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п.48).

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право особи на участь у судовому розгляді справи та право на відкладення такого розгляду не є абсолютними, і можуть бути обмеженими, в тому числі і встановленням строків розгляду справи.

Враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

За змістом ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

За диспозицією ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство трактується, як нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. Особа, яка скоїла дрібне хуліганство, розуміє, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає чи умисно допускає неповагу до суспільства. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, крім визнання ним вини, також підтверджується даними: протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №275420 від 24.02.2025 року, яким зафіксовано факт вчинення правопорушення; повідомлення начальника СВ ГУНП в Хмельницькій області О. Ляшука про відсутність складу кримінального правопорушення, неможливість внесення у зв`язку із цим відповідної інформації до ЄРДР по заяві, зареєстрованій в ЄО за №2190 від 18.02.2025 року та необхідність розгляду такої згідно Закону України «Про звернення громадян»; рапорту чергового Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про прийняття повідомлення зі служби 102, зареєстрованого в Журналі ЄО 18.02.2025 року за №2190, з якого слідує, що 18.02.2025 о 16 год 59 хв ОСОБА_1 , який проживає по сусідству, вирвав вхідні двері у квартирі заявниці ОСОБА_2 по АДРЕСА_4 ; письмової заяви та пояснень потерпілої ОСОБА_2 від 18.02.2025 року, згідно яких остання просить притягнути до відповідальності ОСОБА_1 за те, що він пошкодив їй ручку вхідних дверей в квартиру та ображав нецензурною лайкою; довідки ФОП ОСОБА_3 від 24.02.2025 року, згідно якої вартість ручки до вхідних дверей станом на 18.02.2025 року становить 400 грн; письмових пояснень правопорушника ОСОБА_1 від 24.02.2025 року, відповідно до яких останній підтвердив обставини викладені в протоколі.

Аналізуючи наведені письмові докази в їх сукупності та, вважаючи їх такими, що відповідають фактичним обставинам, вважаю, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, тобто адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП та вина останнього у його вчиненні є доведеною.

Визначаючи вид адміністративного стягнення, враховую характер вчиненого ОСОБА_1 правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, відсутність обставин, що обтяжують та пом`якшують його відповідальність, приходжу до висновку, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення, необхідне та достатнє для його виправлення та попередження вчинення нових порушень - у виді штрафу в межах санкції ст. 173 КУпАП.

Згідно ст. 40-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

А тому, з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягнення 605 грн 60 коп судового збору.

Керуючись ст.ст. 33-35, 173, 283, 284, 294 КУпАП, ст. 4 ч. 2 п. 5 Закону України «Про судовий збір», суддя,-

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень, які підлягають сплаті на рахунок: отримувач коштів ГУК у Хмел. обл./Шепетів.мтг/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37971775, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0022777, код класифікації доходів бюджету 21081100.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави (отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 220301060) судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Згідно із ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень (ч.2 ст. 308 КУпАП).

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, а також потерпілою до Хмельницького апеляційного суду через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Світлана КОЗАЧУК