Справа № 677/157/25
Провадження № 3/677/100/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2025 року м. Красилів

Суддя Красилівського районного суду Хмельницької області Шовкун В.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли із відділення поліції № 4 Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області стосовно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків в матеріалах справи відсутній, за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення Серії ЕПР1 № 224373 від 18.01.2025 року ОСОБА_1 ставиться у вину те, що він 18.01.2025 року о 18 год. 55 хв. в м. Красилів по вул. Грушевського, керував транспортним засобом «RENAULT KANGOO», в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння зі згоди водія проводився на місці зупинки, за допомогою приладу «Драгер», тест № 674 із результатом 0,20 ‰, чим порушив вимоги п. 2.9 «а» Правил дорожнього руху, та вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП..

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив, що дійсно після зупинки працівниками поліції та продуття газоаналізатора він погодився із результатом 0,20 ‰ та у зв`язку з цим не бажав їхати у лікарню.

Представник ОСОБА_1 подав до суду письмове клопотання з відповідним обґрунтуванням, в якому просив закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП. Вказує, що із долучених до протоколу про адміністративне правопорушення доказів є роздруківка приладу алкотестеру «Драгер Алкотест 6810» тест № 674 від 18.01.2025 року, результат тесту 0,20% проміле, з яким ОСОБА_1 погодився. Однак, відповідно до інформації з відкритих джерел: менше 0,3 проміле алкоголю в крові природний рівень алкоголю в організмі, 0,3-0,5 проміле алкоголю в крові алкоголь має незначний вплив, 0,5-1,5 проміле алкоголю в крові легке сп`яніння, 1,5-2,5 проміле алкоголю в крові сп`яніння середнього ступеню, 2,5-3,0 проміле алкоголю в крові стан сильного сп`яніння, більше 3,0 проміле алкоголю в крові алкогольне отруєння, критичний стан. Газоаналізатор Драгер Алкотест має високу точність вимірювання, але границі допустимої похибки в робочих умовах для масової концентрації алкоголю у видихуваному повітрі: абсолютна похибка +0,02 мг/л - у діапазоні від 0 до 0,2 мг/л, відносна похибка+10% у діапазоні понад 0,2 мг/л; для масової концентрації алкоголю в крові: абсолютна похибка+0,040/00у діапазоні від 0 до 0,4 0/00, відносна похибка +10% у діапазоні понад 0,40/00. Як вбачається із роздруківки приладу Драгер, результат огляду складає 0,20 проміле, що не перевищує гранично допустиму норму алкоголю, і одночасно даний показник коливається в межах передбаченої для даного приладу відносної похибки. Отже, в організмі ОСОБА_1 під час огляду за допомогою приладу «Drager Alcotest 6810» виявлено алкоголь на рівні допустимої технічної похибки та не тягне за собою притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, оскільки такий показник виключає категоричне встановлення стану алкогольного сп`яніння у водія. Іншими доказами винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, поза розумним сумнівом не доведена. За вказаних обставин вважає, що належних і допустимих доказів про наявність в діях ОСОБА_1 порушення п. 2,9 а ПДР та складу правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 130 КУпАП, матеріали справи не містять. З цих підстав провадження у справі просить закрити.

Заслухавши думку та пояснення ОСОБА_1 та його представника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що провадження в справі підлягає закриттю, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, виходячи із наступного.

Згідно ч. 2 ст. 266 КУпАП огляд водія на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків.

Згідно п. 2.9 а) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001 року (надалі ПДР), водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Диспозицією ч. 1 ст. 130 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність, в тому числі і за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного сп`яніння.

Згідно п. 7 розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України № 1452/735 від 09.11.2015 року (надалі Інструкція) установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 ‰ алкоголю в крові.

Згідно п. 5 Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого Постановою КМУ № 1103 від 17.12.2008 року (надалі Порядок) результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються в акті огляду, форма якого затверджується МОЗ за погодженням з МВС. Підтвердження стану сп`яніння в результаті огляду та згода водія транспортного засобу з результатами такого огляду є підставою для його притягнення згідно із законом до відповідальності.

Згідно результатів тестування приладом аналізатор парів спирту DragerAlcotest6810 від 18.01.2025 року тест № 674, у ОСОБА_1 виявлено 0,20 ‰ алкоголю.

Згідно акту огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів проведено огляд ОСОБА_1 за допомогою газоаналізатора алкотест Drager Alcotest 6810, результат огляду на стан сп`яніння 0,20 ‰, з результатами тесту ОСОБА_1 погодився.

Згідно технічних характеристик приладу Drager Alcotest 6810 для масової концентрації алкоголю в крові похибка становить: ± 0,05 ‰ у діапазоні від 0,00 ‰ до 0,50 ‰; та ± 10 % - у діапазоні від 0,50 ‰ до 2,00 ‰.

Враховуючи наведене, оскільки у вказаного водія результат тесту проведеного на місці зупинки транспортного засобу склав 0,20 ‰ та в цьому діапазоні вимірювань похибка складає ± 0,05 ‰, і результат тестування становить 0,15 ‰. Вказаний показник є нижчим від цифрового показника встановленого п. 7 розділу ІІ Інструкції (>0,20 ‰), а тому проведеним працівником поліції оглядом на стан алкогольного сп`яніння не встановлено, що ОСОБА_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також рішення Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєв проти Росії» від 30.05.2023 року, згідно якого у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Так, адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

До такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 19.02.2020 року у справі № 04/8036/16-а.

З наведеного вбачається, що у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили про те, що 18.01.2025 року ОСОБА_1 керував автомобілем в стані алкогольного сп`яніння.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ч. 1-3 ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17.07.1997 р. № 475/97-ВР ратифіковано вказану Конвенцію.

Порядок реалізації Конвенції та рішень ЄСПЛ визначено законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006 року. Відповідно до ч. 1 ст. 17 даного Закону, суди при розгляді справ застосовують Конвенцію і практику ЄСПЛ як джерело права. Як встановлено у рішеннях ЄСПЛ у справах: «Лучанінова проти України» від 09.06.2011 р. та «Швидка проти України» від 30.10.2014 р., провадження у справах про адміністративні правопорушення вважається кримінальним для цілей застосування Конвенції. У справі «Надточій проти України» ЄСПЛ зазначив, що Уряд України визнав кримінально-правовий характер КУпАП.

Тому норми Конституції України щодо презумпції невинуватості необхідно застосувати і при розгляді справ про адміністративне правопорушення.

З огляду на презумпцію невинуватості, особа яка притягається до адміністративної відповідальності, вважається невинною доти, поки інше не буде доведено в установленому законом порядку, а всі сумніви повинні трактуватися на корись особи.

Діяння повинно містити усі ознаки складу правопорушення, за відсутності хоча б однієї ознаки вважається відсутнім склад адміністративного правопорушення у цілому.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, працівником поліції не надано доказів перебування ОСОБА_1 під час керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, тому в його діях відсутня об`єктивна сторона, а отже і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, а отже справа підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст. 130, 247 п. 1, 266, 283, 284, 294 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається через Красилівський районний суд Хмельницької області.

Суддя: