Справа №734/4799/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2025 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Примак-Березовська О.С., розглянувши матеріали справи, які надійшли з Управління патрульної поліції в Чернігівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и л а :

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 грудня 2024 року справу № 734/4799/23 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) таку передано на розгляд судді Оболонського районного суду м. Києва Примак-Березовській О.С.

Підставою для проведення повторного автоматичного розподілу справи зазначено - звільнення з посади судді, у провадженні якої перебувала справа.

Постановою судді Оболонського районного суду м. Києва Примак-Березовської О.С. від 23 грудня 2024 року провадження у даній справі поновлено для забезпечення розгляду цієї справи судом, встановленим законом, оскільки будь-які дії або рішення мають вчинятися у межах повноважень та спосіб, визначений КУпАП.

Постановою судді Оболонського районного суду м. Києва Примак-Березовської О.С. від 23 грудня 2024 року матеріали даної справи направлено до Київського апеляційного суду для визначення підсудності та направлення матеріалів справи до іншого суду. При цьому, суддею застосовано аналогію закону, оскільки КУпАП не передбачає можливості передачі справи з одного суду до іншого на підставі рішення суду першої інстанції.

Тому, враховуючи те, що дану справу передано у порядку повторного автоматизованого розподілу, що зумовлює її розгляд спочатку зі стадії з`ясування належної територіальної підсудності, суддею застосовано вимоги пункту 1 частини 1 і частини 2 статті 34 та частини 2 статті 319 Кримінальний процесуальний кодекс України (далі - КПК України).

Постановою судді Київського апеляційного суду від 8 січня 2025 року матеріали справи повернуто до Оболонського районного суду м. Києва, оскільки в силу вимог частини 3 статті 34 КПК України, у даному випадку питання щодо належної підсудності віднесено до юрисдикції Верховного Суду.

Враховуючи зазначене, вважаю необхідним застосувати аналогію процесуального закону та керуючись вимогами частини 3 статті 34 КПК України, направити справу до Київського апеляційного суду для внесення відповідного подання до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду та вирішення питання про направлення матеріалів даної адміністративної справи з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що 30 вересня 2023 року у ОСОБА_1 під час керування транспортним засобом ВАЗ-21013 д.н. НОМЕР_2 на автомобільній дорозі Київ-Чернігів-Н.Яриловичі 98 км СП «Кіпті» виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння, що підтверджується відповідним протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД №610754, з яким ОСОБА_1 власноруч погодився, а також показниками приладу «Драгер», актами огляду на стан алкогольного сп`яніння, рапортом та відеозаписом з нагрудних камер патрульного поліцейського. У зв`язку з чим складено протокол про адміністративного правопорушення ААД №610754 за частиною 1 статті 130 КУпАП, який направлено для розгляду до Козелецького районного суду Чернігівської області, тобто за місцем вчинення адміністративного правопорушення.

Постановою судді Козелецького районного суду Чернігівської області Бузунко О.А. від 26 жовтня 2023 року зазначені матеріали справи скеровано за підсудністю до Оболонського районного суду м. Києва за місцем проживання ОСОБА_1 .

Скеровуючи такі матеріали за підсудністю, у мотивувальній частині постанови суддя зазначила, що: « з вебсайту Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, вбачається, що законодавцем визначено альтернативну підсудність розгляду справ за ч. 1 ст. 130 КУпАП за місцем обліку транспортних засобів або за місцем проживання порушників. Отже, з врахуванням вищенаведеного, зважаючи на останню редакцію ч. 2 ст. 276 КУпАП, яка викладена на вебсайті Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів Міністерства юстиції України www.reestrnpa.gov.ua, а саме: «Справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 80, 81, 121 - 126, 127-1 - 129, частинами першою, другою, третьою і четвертою статті 130 і статтею 139 (коли правопорушення вчинено водієм) цього Кодексу, можуть також розглядатися за місцем обліку транспортних засобів або за місцем проживання порушників», суд вважає клопотання ОСОБА_1 про направлення справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за підсудністю до Оболонського районного суду міста Києва за місцем проживання ОСОБА_1 обґрунтованим та таким, яке підлягає до задоволення, а тому дану справу слід скерувати за підсудністю до Оболонського районного суду міста Києва за місцем проживання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, а саме: Київ, вул. В. Івасюка, що відноситься до території Оболонського району м. Києва».

Постановою судді Оболонського районного суду м. Києва від 14 березня 2024 року провадження у даній справі зупинене до звільнення ОСОБА_1 з військової служби. Зупиняючи провадження, суддя застосувала аналогію закону та виходила з вимог частини 1 статті 335 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України).

Оскільки вказані матеріали справи передані судді Оболонського районного суду м.Києва Примак-Березовській О.С. 19 грудня 2024 року у порядку повторного автоматизованого розподілу, вважаю необхідним надати оцінку таким виключно у межах статей 7, 276, 278 КУпАП, тобто зі стадії підготовки справи до розгляду після поновлення провадження - спочатку.

У цьому контексті суддя зауважує, що нормами КУпАП не передбачено порядку зміни судді під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, однак такий порядок визначений Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 2 квітня 2015 року № 25 зі змінами та доповненнями.

Водночас, у даному випадку, вважаю можливим застосувати аналогію закону, зокрема частину 1 статті 319 КПК України, якою визначено, що після зміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку.

Таким чином, здійснюючи підготовку нового розгляду цієї справи на підставі пункту 1 частини 1 статті 278 КУпАП та вирішуючи питання, чи належить її розгляд до компетенції (підсудності) Оболонського районного суду м. Києва, суддя зазначає про таке.

Згідно зі статтею 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 2, 3 і 4 статті 7 КУпАП передбачено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Частиною 1 статті 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою.

Згідно з частиною 1 статті 257 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Інші частини статті 276 КУпАП, які визначають альтернативну підсудність для розгляду певної категорії справ, не містять положень щодо порядку розгляду таких за ознаками вчинення правопорушень, передбачених статтею 130 КУпАП.

Водночас, офіційне тлумачення положення частини 1 статті 276 КУпАП міститься у Рішенні Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015, зокрема, що положення частини першої статті 276 КУпАП, яке передбачає, що «справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення», в аспекті порушеного у конституційному поданні питання необхідно розуміти так, що використане в ньому словосполучення «за місцем його вчинення» визначає адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини другої статті 150 Конституції України рішення та висновки Конституційного Суду України є остаточними і обов`язковими до виконання.

Обов`язок виконання рішення Конституційного Суду України є вимогою Конституції України, яка має найвищу юридичну силу щодо всіх інших нормативно-правових актів (пункти 3, 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 14 грудня 2000 року № 15-рп/2000 у справі про порядок виконання рішень Конституційного Суду України).

Таким чином, надаючи системний правовий аналіз вказаним нормам КУпАП у посутньому зв`язку із Рішенням Конституційного Суду України № 5-рп/2015, необхідно дійти висновку, що альтернативної підсудності для розгляду справ про адміністративні правопорушення за статтею 130 КУпАП чинним законодавством не передбачено.

Отже, справа про адміністративне правопорушення такої категорії має розглядатися виключно судом, встановленим законом, тобто за місцем його вчинення.

Згідно з вимогами пункту 1 частини 1 статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання, чи належить до його компетенції розгляд даної справи.

Розгляд справи із дотриманням правил підсудності, є основоположною складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Виходячи з аналізу численної практики, викладеної у рішеннях Європейського суду з прав людини, необхідно дійти висновку, що поняття «суд, встановлений законом», як елемент права на справедливий судовий розгляд, пов`язаний із реалізацією принципу верховенства права під час здійснення правосуддя. Даний елемент включає обов`язкову юрисдикційну та процесуальну складову щодо підсудності. Водночас недотримання будь-якої із цих складових визнається фундаментальним порушенням права на справедливий судовий розгляд, що, як правило, тягне за собою скасування судового рішення у справі.

У Рішенні Європейського суду з прав людини «Сокуренко і Стригун проти України» виснувано, що «фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Занд проти Австрії», Комісія висловила думку, що термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (...) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (...)» (пункт 24 зазначеного рішення ЄСПЛ).

Виходячи з викладеного, вважаю неможливим розгляд даної справи суддею Оболонського районного суду м. Києва Примак-Березовською О.С., оскільки згідно з протоколом серії ААД № 610754 від 30 вересня 2023 року щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, місцем його вчинення є - а/д м.01 Київ-Чернігів-Нові Яриловичі на 98 км СП «Кіпті».

При цьому вважаю, що у даному випадку для вирішення питання щодо належної підсудності справи про адміністративне правопорушення, можливо застосовувати аналогію процесуального закону, тобто норми КПК України.

Так, у пункті 3.4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України № 10-рп/2011(2) від 11 жовтня 2011 року виснувано, що з аналізу положень міжнародних актів не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення».

У цьому ж Рішенні Конституційний Суд України поширює певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності, а тому з метою додержання принципу законності у необхідних випадках необхідно застосовувати принцип аналогії закону найбільш близького до адміністративно-деліктної галузі права - кримінального процесуального законодавства.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Водночас нормами КПК України передбачено вичерпний перелік суб`єктів, які мають право вирішувати питання про передачу справи з одного суду до іншого.

Відповідно до частини 3 статті 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

За таких обставин, є достатні підстави для направлення справи до Київського апеляційного суду для внесення відповідного подання та вирішення питання про направлення матеріалів адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 34, 319 КПК України та статтями 2, 7, 245, 276, 278 КУпАП України, суддя -

п о с т а н о в и л а:

Матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення - направити до Київського апеляційного суду для внесення відповідного подання до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду та вирішення питання про направлення матеріалів адміністративної справи з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Постанова оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.С. Примак-Березовська