Справа № 337/458/25
Провадження № 3/337/199/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя Завгородній Є.В., розглянувши адміністративну справу стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

До Хортицького районного суду м. Запоріжжя надійшов адміністративний матеріал стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 164 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що 24.12.2024 о 13.21 в ході проведення дослідження податкової інформації щодо ОСОБА_1 , яке проводилось в приміщенні ГУ ДПС у Запорізькій області (шляхом листування на сайті olx.ua) виявлено перерахування коштів за придбання шкарпеток дитячих бежевих в кількості 5 пар нових та аналіз інформаційних систем Головного управління ДПС у Запорізькій області щодо реєстрації ППФО ОСОБА_2 в якості фізичної особи-підприємця, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 . Оскільки адреса здійснення господарської діяльності не зареєстрована, це підтверджує продаж товару за місцем проживання: АДРЕСА_1 .

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, засобами Електронного суду надіслала пояснення, що в якому зазначила, що на даний момент перебуває за кордоном, на сайті olx.ua виставляла на продаж дитячі речі як вживані, так і такі, які не були у використанні її дитини у зв`язку з виїздом за кордон. 24.12.2024 була здійснена покупка нового набору дитячих шкарпеток її дитини. В листуванні з покупцем вона запропонувала скористатися послугою OLX доставки, але покупець відмовився, аргументуючи це тим, що не користується такою послугою, після чого здійснив оплату на її банківський рахунок в розмірі 80 гривень, дані для відправки покупець надавати відмовився. Також ОСОБА_1 надала скріншоти листування з покупцем.

Вивчивши матеріали справи, а також пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд дійшов таких висновків.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 164 КУпАП настає у разі провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без подання повідомлення про початок здійснення господарської діяльності, якщо обов`язковість подання такого повідомлення передбачена законом, або без отримання ліцензії на провадження виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, або у період зупинення дії ліцензії, у разі якщо законодавством не передбачені умови провадження ліцензійної діяльності у період зупинення дії ліцензії, або без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Статтею 42 Господарського кодексу України передбачено, що підприємництво це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Вирішуючи питання наявності/відсутності підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суд виходить з необхідності встановлення чи є її діяльність систематичною, оскільки вказана ознака є складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП.

Як доказ систематичності діяльності ОСОБА_1 податковим органом долучено роздруківки з сайту ОЛХ, відповідно до якої користувач « ОСОБА_3 » має «20+ успішних доставок в OЛХ», зареєстрована на ОЛХ з серпня 2022 року, всього на сайті знайдено 12 оголошень на продаж товарів.

Водночас, посадовими особами ГУ ДПС у Запорізькій області не конкретизовано, протягом якого саме часу ОСОБА_1 розміщувала вказані оголошення, не наведено зміст інших оголошень та чи були вони успішними (тобто, чи було укладено правочини внаслідок розміщення оголошень про продаж товарів), оскільки факт розміщення оголошення на сайті не є тотожним факту успішного продажу майна, і відповідно не може свідчити про систематичну діяльність та її підприємницький характер.

Скріншоти оголошень, долучені до матеріалів справи, свідчать про таку пропозицію речей на продаж: «Дитяча іграшка кермо вартість 100 грн», «Дорожні ємності для косметики вартість 120 грн», «набір дитячих шкарпеток вартість 80 грн».

ЄСПЛ у справі «Щокін проти України» (заяви № 23759/03 та № 37943/06, п. 50?56) зазначив, зокрема, що верховенство права, один із основоположних принципів демократичного суспільства, притаманний усім статтям Конвенції; відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення…, порушує вимогу «якості закону», передбачену Конвенцією, та не забезпечує адекватний захист від свавільного втручання публічних органів державної влади у майнові права заявника. Так само уніфіковано ЄСПЛ інтерпретував «якість законодавства» і в іншому своєму рішенні, а саме, у справі «Сєрков проти України» (заява № 39766/05, п. 51; державні органи неправомірно зобов`язали заявника сплатити податок) «… якість законодавства … доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні»; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводило до його суперечливого тлумачення судом, стала причиною порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону».

Досліджуючи питання систематичності, суд бере до уваги, що чинне українське законодавство не містить чітких критеріїв систематичності, а пояснення ОСОБА_1 щодо продажу речей особистого вжитку, які належать її дитині, узгоджуються з іншими її оголошеннями та не спростовуються матеріалами справи.

Також суд бере до уваги, що судячи з протоколу про адміністративне правопорушення податковим органом здійснювався аналіз інформаційних систем щодо реєстрації ППФО ОСОБА_2 в якості фізичної особи-підприємця, а протокол складено стосовно ОСОБА_1 .

Суд зауважує, що Європейський Суд розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КУпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним (рішення у справі «Гурепка проти України») та такі адміністративні провадження слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції. Порядок реалізації Конвенції та рішень ЄСПЛ визначено Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Відповідно до ч. 1 ст. 17 даного Закону, суди при розгляді справ застосовують Конвенцію і практику ЄСПЛ як джерело права. Як встановлено рішенням ЄСПЛ у справі «Швидка проти України» від 30.10.2014, провадження у справах про адміністративні правопорушення вважається кримінальними у розумінні Конвенції. У справі «Надточій проти України» ЄСПЛ зазначив, що Уряд України визнав кримінально-правовий характер КУпАП.

Оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення належить до компетенції та обов`язку уповноваженої посадової особи, яка склала протокол та яка висуває обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення. Крім того, протокол про адміністративне правопорушення, з огляду на положення ст. ст. 251, 254 та 256 КУпАП, є одночасно і доказом у справі про адміністративне правопорушення, і документом, в якому формулюється обвинувачення.

Тому якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.

У судовому провадженні вказані недоліки матеріалу про адміністративне правопорушення не можуть бути усунуті, оскільки суд не може собою підміняти органи, що зобов`язані довести провину особи у вчиненні адміністративного правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За наведених обставин, суд критично оцінює докази, що містяться в адміністративному матеріалі, в частині їхньої належності, достовірності та достатності для того, щоб дійти поза розумним сумнівом висновку про винуватість ОСОБА_1 у провадженні господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання.

Відтак, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, а саме його об`єктивної сторони, яка полягає у систематичному провадженні господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин, зокрема відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 283-284, 294 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Євген ЗАВГОРОДНІЙ