Справа № 953/855/25
Провадження № 3/953/535/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2025 року м. Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Бобко Т.В., за участю прокурора Курченко І.Г., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , секретар судового засідання Кузьменко Б.С., розглянувши матеріали про адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією, передбачені ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, які надійшли з Харківського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Грабовське Краснопільського району Сумської області, громадянки України, одруженої, яка має вищу освіту, працює на посаді метеоролога 1-ої категорії Харківського регіонального центру з гідрометеорології, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника відділу метеорології Харківського регіонального центру з гідрометеорології, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 48, будучи згідно з п. «и» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, на власну користь, усупереч службовим повноваженням, маючи приватний інтерес, не виконала вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», перед визначенням собі розмірів коефіціенту трудової участі, премії, підписанням пропозиції у вигляді відомості на виплату премії за травень 2023 року та поданням цієї пропозиції Комісії з преміювання 25 травня 2023 року не повідомила у встановленому цим Законом порядку безпосереднього керівника у встановленому Законом України «Про запобігання корупції» порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та 25 травня 2023 року, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, не виконала вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», та на власний розсуд визначила собі розміри коефіцієнту трудової участі та премії, підписала пропозицію у вигляді відомості на виплату премії за травень 2023 року та подала цю пропозицію Комісії з преміювання.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника відділу метеорології Харківського регіонального центру з гідрометеорології, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 48, будучи згідно з п. «и» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, на власну користь, усупереч службовим повноваженням, маючи приватний інтерес, не виконала вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», перед визначенням собі розмірів коефіціенту трудової участі, премії, підписанням пропозиції у вигляді відомості на виплату премії за червень 2023 року та поданням цієї пропозиції Комісії з преміювання 27 червня 2023 року не повідомила у встановленому цим Законом порядку безпосереднього керівника у встановленому Законом України «Про запобігання корупції» порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та 27 червня 2023 року, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, не виконала вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», та на власний розсуд визначила собі розміри коефіцієнту трудової участі, премії, підписала пропозицію у вигляді відомості на виплату премії за червень 2023 року та подала цю пропозицію Комісії з преміювання.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника відділу метеорології Харківського регіонального центру з гідрометеорології, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 48, будучи згідно з п. «и» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, на власну користь, усупереч службовим повноваженням, маючи приватний інтерес, не виконала вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», перед визначенням собі розмірів коефіціенту трудової участі, премії, підписанням пропозиції у вигляді відомості на виплату премії за серпень 2023 року та поданням цієї пропозиції Комісії з преміювання 28 серпня 2023 року не повідомила у встановленому цим Законом порядку безпосереднього керівника у встановленому Законом України «Про запобігання корупції» порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та 28 серпня 2023 року, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, не виконала вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», та на власний розсуд визначила собі розміри коефіцієнту трудової участі, премії, підписала пропозицію у вигляді відомості на виплату премії за серпень 2023 року та подала цю пропозицію Комісії з преміювання.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника відділу метеорології Харківського регіонального центру з гідрометеорології, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 48, будучи згідно з п. «и» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, на власну користь, усупереч службовим повноваженням, маючи приватний інтерес, не виконала вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», перед визначенням собі розмірів коефіціенту трудової участі, премії, підписанням пропозиції у вигляді відомості на виплату премії за вересень 2023 року та поданням цієї пропозиції Комісії з преміювання 26 вересня 2023 року не повідомила у встановленому цим Законом порядку безпосереднього керівника у встановленому Законом України «Про запобігання корупції» порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та 26 вересня 2023 року, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, не виконала вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», та на власний розсуд визначила собі розміри коефіцієнту трудової участі, премії, підписала пропозицію у вигляді відомості на виплату премії за вересень 2023 року та подала цю пропозицію Комісії з преміювання.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника відділу метеорології Харківського регіонального центру з гідрометеорології, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 48, будучи згідно з п. «и» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, на власну користь, усупереч службовим повноваженням, маючи приватний інтерес, не виконала вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», перед визначенням собі розмірів коефіціенту трудової участі, премії, підписанням пропозиції у вигляді відомості на виплату премії за листопад 2023 року та поданням цієї пропозиції Комісії з преміювання 27 листопада 2023 року не повідомила у встановленому цим Законом порядку безпосереднього керівника у встановленому Законом України «Про запобігання корупції» порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та 27 листопада 2023 року, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, не виконала вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», та на власний розсуд визначила собі розміри коефіцієнту трудової участі, премії, підписала пропозицію у вигляді відомості на виплату премії за листопад 2023 року та подала цю пропозицію Комісії з преміювання.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника відділу метеорології Харківського регіонального центру з гідрометеорології, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 48, будучи згідно з п. «и» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи умисно, на власну користь, усупереч службовим повноваженням, маючи приватний інтерес, не виконала вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», перед визначенням собі розмірів коефіціенту трудової участі, премії, підписанням пропозиції у вигляді відомості на виплату премії за грудень 2023 року та поданням цієї пропозиції Комісії з преміювання 20 грудня 2023 року не повідомила у встановленому цим Законом порядку безпосереднього керівника у встановленому Законом України «Про запобігання корупції» порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та 20 грудня 2023 року, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, не виконала вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», та на власний розсуд визначила собі розміри коефіцієнту трудової участі, премії, підписала пропозицію у вигляді відомості на виплату премії за грудень 2023 року та подала цю пропозицію Комісії з преміювання.

Дії ОСОБА_1 суд кваліфікує за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП як неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та за ч.2 ст. 172-7 КУпАП як вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

У судовому засіданні ОСОБА_1 винною себе у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, не визнала. На обгрунтування заперечень проти протоколів про адміністративні правопорушення зазначила про відсутність у неї дискреційних повноважень та реального конфлікту інтересів. КТУ визначає виключно начальник РЦГМ для начальників підрозділів, а сама відомість про преміювання несе лише прохальний характер і не є вказівним, керівним, чи спонукаючим до нарахування коштів документом. Рішення про розмір КТУ та розмір премії визначається колегіальним органом, а саме комісією з преміювання Харківського РЦГМ та керівником центру. Крім того, ОСОБА_1 вважає, що вона не є суб`єктом адміністративного правопорушення, оскільки не є державним службовцем, а Харківський регіональний центр гідрометеорології не є державним органом, отже на його працівників не поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

У судовому засіданні ОСОБА_1 також зазначила, що вона вносила до відомостей коефіціенти трудової участі своїх підлеглих та своєї та відповідно дані щодо розміру премії, на підставі наданих бухгалтерією відомостей, самостійно такі розміри вона не визначала, подання відомостей на розгляд комісії є суто формальної дією, оскільки рішення про затвердження таких показників приймається керівником, визначення розміру премії жодним чином не залежить від неї. Оцінка роботи підлеглих входить до посадових обв`язків ОСОБА_1 .

Прокурор в судовому засіданні обставини, викладені у протоколах підтримав, просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення.

Незважаючи на невизнання своєї вини ОСОБА_1 , її вина у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, повністю підтверджується сукупністю доказів, які були досліджені у ході судового розгляду.

Відповідно до ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Положення ст. 251 КУпАП передбачають, що доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 ст.172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Частина 2 ст.172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в активних діях особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Диспозиції вищевказаних норм є бланкетними і лише описують безпосередньо самі правопорушення, але для повного визначення ознак цих правопорушень відсилають до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст. 172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячем інших дій. Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені в пунктах 1 та 2 частини першої ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою до ст. 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься у ч. 1 Закону України «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи з системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко установити, що: а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення наявності факту вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності відповідних юридичних фактів: 1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Отже, конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Відповідно до ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 ч.1 ст. 3 цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до п. п. а п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у п. 1 ч. 1 цієї статті, віднесені до суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідно до положення про Харківський регіональний центр з гідрометеорології, затвердженого наказом ДСНС 19.03.2018 № 183 (в редакції наказу ДСЧНС 18.03.2024 № 258), Харківський регіональний центр з гідрометеорології є неприбутковою організацією, що належить до сфери управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій та безпосередньо підпорядковується Українському гідрометеорологічному центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій, є юридичною особою, є бюджетною установою та утримується за рахунок коштів державного бюджету.

Статтею 81 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування. Згідно з статями 167 та 169 цього Кодексу, держава та територіальні громади можуть створювати юридичні особи публічного права (державні підприємства, комунальні підприємства тощо) у випадках та в порядку, встановлених Конституцією України та законом.

Отже, Харківський регіональний центр з гідрометеорології є юридичною особою публічного права.

Наказом начальника Харківського обласного центру з гідрометеорології Державної гідрометеорологічної служби ОСОБА_2 за №186/к від 28.12.2007 ОСОБА_1 провідного метеоролога відділу метеорології переведено з 01.01.2008 на посаду начальника відділу метеорології з посадовим окладом 883 грн на місяць.

Відповідно до положення про відділ метеорології Харківського регіонального центру з гідрометеорології, затвердженого наказом Харківського РЦГМ від 20.07.2018 № 33, відділ метеорології являється структурним підрозділом Харківського регіонального центру з гідрометеорології, відділ очолює начальник відділу, який відповідно до розділу 5 цього положення наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими повноваженнями.

На підставі викладеного, суд висновує, що на противагу твердженням особи, що притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , остання є посадовою особою юридичної особи публічного права, яка не зазначена у п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції, та суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія цього Закону.

Згідно з п. в п. 4 постанови Кабінету Міністрів України «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» від 30.08.2002 № 1298 встановлено: надати право керівникам місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, при яких створені централізовані бухгалтерії, керівникам бюджетних установ, закладів та організацій в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисах доходів і видатків: затверджувати порядок і розміри преміювання працівників відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи у межах коштів на оплату праці.

Пунктом 1 розділу VI Умов оплати праці працівників бюджетних установ, закладів та організацій Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 14.08.2015 № 975, встановлено, що керівникам установ, закладів, організацій у межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисах, надається право: затверджувати порядок і розміри преміювання працівників відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи в межах коштів на оплату праці. Порядок і умови преміювання (категорії працівників, які підлягають преміюванню, періодичність виплати премій тощо) установлюються положенням про преміювання, затвердженим керівником за погодженням з відповідним профспілковим органом (радою представників трудового колективу).

Пунктом 4.12 колективного договору між роботодавцем і трудовим колективом Харківського регіонального центру з гідрометеорології на 2019-2022 роки, затвердженого на загальних зборах трудового колективу Харківського РЦГМ (протокол №1 від 13.02.2019), визначено преміювати працівників за якісну і своєчасну виконану роботу, до державних та професійних свят, за підсумками роботи за рік згідно з Положенням про преміювання за наявності коштів в межах фонду заробітної плати.

Згідно з п. 1.4, п. 1.5 положення про преміювання працівників та структурних підрозділів Харківського регіонального центру з гідрометеорології, що є додатком № 10 до вказаного колективного договору, преміальний фонд РЦГМ являє собою різницю між доведеним ДСНС України місячним фондом заробітної плати і сумою фактичних обов`язкових виплат. Розподіл фонду преміювання РЦГМ здійснюється з урахуванням коефіцієнтів трудової участі (КТУ) кожного працівника та розрахованих коефіцієнтів преміювання згідно з посадовим окладом. За поданням керівників структурних підрозділів розгляд КТУ проводить Комісія з преміювання, яка створюється наказом по РЦГМ, затвердження КТУ здійснюється начальником РЦГМ.

Порядок визначення розмірів індивідуальних премій працівників зазначено у розділі 2 вказаного положення. Так, розмір премії кожного працівника залежить від щомісячної суми економії ФЗП (преміального фонду), коефіцієнта трудової участі, професійної кваліфікації співробітника відповідно до Єдиної тарифної сітки оплати праці працівників бюджетної установи та коефіцієнтів преміювання. Коефіцієнт трудової участі (КТУ) кожного працівника зазначається в межах від «0» до «1,5». КТУ керівництва РЦГМ та начальників підрозділів визначаються начальником РЦГМ. Начальники метеостанцій та відділів складають відомость КТУ, яка затверджується керівником центру.

Згідно з наказами начальника Харківського РЦГМ ОСОБА_3 за №НГ-5/9920 від 05.01.2023, №НГ-10/9920 від 20.02.2023 затверджено склад Комісії з преміювання Харківського РЦГМ, до складу якої увійшла ОСОБА_1 як заступник секретаря комісії.

Згідно з абз. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» потенційний конфлікт інтересів наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до абз. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес це користь, вигода, яка стосується (або цікавить) особу, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , обіймаючи посаду начальника відділу метеорології Харківського регіонального центру з гідрометеорології, будучи заступником секретаря комісії з преміювання Харківського регіонального центру з гідрометеорології, 25 травня 2023 року, 27 червня 2023 року, 28 серпня 2023 року, 26 вересня 2023 року, 27 листопада 2023 року та 20 грудня 2023 року особисто підписала та подала на розгляд комісії з преміювання відомості на виплату премії працівникам відділу метеорології, до яких особисто внесла відомості та визначила собі розмір коефіцієнту трудової участі та розмір премії таким чином: у відомості на виплату премії за травень - КТУ 1,0, розмір премії 12419,33; за червень КТУ 1.0, розмір премії 17019,08; за серпень КТУ 1,0, розмір премії 17019,08; за вересень КТУ 1,0, розмір премії 17019,08; за листопад КТУ 1,0, розмір премії 10505,42; за грудень КТУ 1,0, розмір премії 17019,08.

При цьому, ОСОБА_1 не повідомила безпосереднього керівника у встановленому законом порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, визначила собі коефіціент трудової участі та розмір премії, внесла ці дані до відомостей про виплату премій та подала пропозиції у вигляді зазначених відомостей щодо визначення коефіцієнту трудової участі та розміру премії на розгляд комісії з преміювання.

Зазначені обставини повністю підтверджуються змістом досліджених під час судового розгляду відомостей на виплату премії працівникам відділу метеорології за травень, червень, серпень, вересень, листопад, грудень 2023 року, протоколами засідань комісії по преміюванню Харківського РЦГМ за відповідні дати.

Факт отримання ОСОБА_1 сум премій, нарахованих за результатми розгляду комісією поданих нею відомостей, підтверджується наданими розрахунковими листами.

Будь-яких відомостей щодо повідомлення ОСОБА_1 у будь-якій формі про наявність у неї конфлікту інтересів під час складання відомостей або засідання комісії у вищевказані дати, матеріали справи не містять.

ОСОБА_1 також не надано до суду жодних доказів на підтвердження її доводів щодо внесення відомостей до пропозицій про встановленя коефіцієнту трудової участі та розміру премії на підставі даних, розрахованих та наданих бухгалтерією установи.

На підставі вищевикладеного, суд висновує про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7 КУпАП та ч.2 ст.172-7 КУпАП, оскільки наданими до суду доказами достовірно підтверджується факт реального конфлікту інтересів, адже у ОСОБА_1 під час реалізації її службових повноважень стосовно себе з питань оплати праці, був наявний приватний інтерес, тобто особистий майновий інтерес, який полягав у бажанні додаткового матеріального особистого збагачення за рахунок отримання премії. Цей інтерес суперечив її службовим повноваженням, оскільки з одного боку у ОСОБА_1 наявний приватний інтерес, а з іншого, вона, як посадова особа державного органу, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення суд враховує характер вчинених адміністративних правопорушень, дані щодо особи ОСОБА_1 , яка раніше до аміністративної відповідальності не притягалась, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

28 січня 2025 року до Київського районного суду м. Харкова з Харківського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надійшли протоколи про адміністративні правопорушення № 23/25 від 24.01.2025, №24/25 від 24.01.2025, № 25/25 від 24.01.2025, №26/25 від 24.01.2025, №29/25 від 24.01.2025, №30/25 від 24.01.2025, №31/25 24.01.2025, №32/25 24.01.2025, №35/25 від 24.01.2025, №37/25 від 24.01.2025, №36/25 від 24.01.2025, №38/25 від 24.01.2025, складені за ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , які постановою Київського районного суду м. Харкова від 06 лютого 2025 року об`єднані в одне провадження.

Враховуючи викладене, суд застосовує до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкцій ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. 40-1 КУпАП, підлягає стягненню судовий збір з особи, яка притягується до адміністративної відповідальності на користь держави.

Керуючись ч.1, ч. 2 ст. 172-7, ст. 33, 38, 40-1, 251, 252, 256, 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у виді штрафу у розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 (три тисячі чотириста) гривень

(отримувач коштів: ГУК Харків обл/МТГ Харків/21081100, код отримувача , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0020649, код класифікації доходів бюджету: 21081100, призначення платежу: сплата штрафу).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок

(отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA 0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Відповідно до частини 1 статті 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що у разі несплати штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем його проживання, роботи або за місцезнаходженням майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягується: подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Строк пред`явлення до виконання постанови в частині стягнення штрафу та судового збору 3 (три) місяці.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд міста Харкова протягом десяти днів з дня винесення такої постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку її оскарження.

Суддя Т.В. Бобко