справа № 631/118/25
провадження № 3/631/120/25
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 лютого 2025 року селище Нова Водолага
Суддя Нововодолазького районного суду Харківської області Трояновська Тетяна Михайлівна, розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області відносно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
В С Т А Н О В И В:
До Нововодолазького районного суду Харківської області від відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області для розгляду по суті надійшов адміністративний матеріал, складений відносно ОСОБА_1 .
Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 257533, складеного 04 лютого 2025 року поліцейським офіцером громади СВГ відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітаном поліції Струповим Дмитром Олександровичем, убачається, що 28 січня 2025 року близько 03 години 00 хвилин ОСОБА_1 за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Нова Водолага, вулиця Ювілейна, будинок № 19, таємно викрав кабелі електрозв`язку АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «Укртелеком» Харківська філія. Вартість викрадених кабелів становить 1138 гривень 97 копійок.
Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за частиною 2 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, як дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, вартість якого на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
ОСОБА_1 у судовому засіданні свою провину у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, визнав у повному обсязі, підтвердив обставини вчиненням ним крадіжки, як зазначено у протоколі. У вчиненому щире розкаявся, запевнивши, що не допустить у майбутньому такого роду діянь.
Суддя, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень статті 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.
Положення частин 1 та 2 статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
У відповідності до приписів частини 1 статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративне правопорушення (проступок) це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 23 Кодексу України про адміністративне правопорушення передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245 Кодексу України про адміністративне правопорушення).
При цьому, положеннями статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Окрім визнання своєї провини, вина ОСОБА_1 підтверджується даними, що містяться у:
-протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 257533, складеного 04 лютого 2025 року поліцейським офіцером громади СВГ відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітаном поліції Струповим Дмитром Олександровичем, який підписаний особисто ОСОБА_1 без будь-яких зауважень та з вказівкою, проте що з протоком згоден (а. с. 2);
-копії рапорту старшого інспектора-чергового Чергової частини Відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції О. Почтара про те, що 29 січня 2025 року о 13 годині 19 хвилини надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 29 січня 2025 року о 13 годині 19 хвилини за адресою: Харківська область, селище Нова Водолага, вулиця Гагаріна, будинок № 19, крадіжка кабелю з колодязя, 12 метрів та 3 метри, «УКРТЕЛЕКОМ». Даний рапорт зареєстрований в Інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) Відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області за № 812 від 29 січня 2025 року (а. с. 3);
-копії протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 29 січня 2025 року, відповідно до якого ОСОБА_2 , кабельник спаювальник АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРТЕЛЕКОМ», просить вжити заходів до невідомих осіб, які 28 січня 2025 року о 03 годині 31 хвилині здійснили крадіжку мідного кабелю в селищі Нова Водолага, вулиця Гагаріна, будинок № 19, який стоїть на балансі АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРТЕЛЕКОМ» (а. с. 4);
-копії заяви про вчинене кримінальне правопорушення № 45-57/02 від 29 січня 2025 року, з якої вбачається, що АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «УКРТЕЛЕКОМ» звернулось до відділення поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області з заявою про вчинене кримінальне правопорушення та повідомило, що 29 січня 2025 року, після надходження заявки абонентів про відсутність послуги інтернет в селищі Нова Водолага, при обстеженні повітряних та кабельних лінії зв`язку (інвентаризаційний №1000809), що є сховищем для зберігання кабелів діючих та резервних ліній зв`язку, було виявлено крадіжку кабелів електрозв`язку, а саме: 4 кабелів ТПП 20x2x0,4 довжиною по 3 м кожного (всього 12м) та кабелю ТПП 50x2x0,4 довжиною 3м, в оглядовій споруді №1493, що є сховищем для зберігання кабелів діючих та резервних ліній зв`язку, за адресою: селище Нова Водолага, вулиця Ювілейна, будинок № 19. Загальна матеріальна шкода АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРТЕЛЕКОМ», що завдана кримінальним правопорушенням, складає 1138 гривень 97 копійок з ПДВ. Вищевказані дії зловмисників спричинили тимчасове припинення зв`язку для 6 абонентів та 9 ШСД. Перерва зв`язку склала 3 доби. За зазначеним фактом злочину було внесено запис до ЖЕО за № 812 від 29 січня 2025 року (а. с. 5);
-поясненнях ОСОБА_2 від 29 січня 2025 року, працюючого кабельником спаювальником АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРТЕЛЕКОМ», який вказав, що 29 січня 2025 року близько 03 годині 31 хвилина спрацювала сигналізація в селищі Нова Водолага, вулиця Гагаріна, будинок № 19. Прибувши за вказаною адресою о 09 годині 00 хвилин ОСОБА_2 відчинив комунікаційний люк і побачив, що дроти були порізані та викрадені, 4 штуки 20x2x0,4 довжиною по 3 м. та 50x2x0,4 довжиною 3м. Після доповіді керівнику було викликано працівників поліції (а. с. 6);
-поясненнях ОСОБА_3 від 04 лютого 2025 року, який зазначив, що 28 січня 2025 року вночі до нього прийшов незнайомий хлопець та здав зламані дроти вагою приблизно 1,5 кг. ОСОБА_3 розрахувався з ним. Де хлопець взяв ці дроти останній не знає (а. с. 7);
-поясненнях ОСОБА_1 , опитаного в присутності батька ОСОБА_4 , який вказав, що 29 січня 2025 року в період з 3 години 00 хвилин по 04 годину 00 хвилин він перебував в селищі Нова Водолага на вулиці Гагаріна, де побачив металевий люк, відкрив його та заліз у середину, там перебували дроти АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРТЕЛЕКОМ». За допомогу пилки по металу перерізав дроти та викрав їх, а саме дроти мідні в кількості 5 штук, приблизно довжиною 20 м. Далі ці дроти він переніс додому, де вранці обпалив їх та здав до пункту прийому металу. Вага дротів була 1,45 кг., за них він отримав кошти у сумі 420 гривень 00 копійок, які потратив на власні потреби (а. с. 8);
-довідці про вартість викраденого, знищеного, пошкодженого майна № 45-57/03, виданої 29 січня 2025 року Харківською філією АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРТЕЛЕКОМ», з якої вбачається, що ринкова вартість товарно-матеріальних цінностей, крадіжка та пошкодження яких була виявлена 29 січня 2025 року під час обстеження кабельних ліній зв`язку за адресою: селище Нова Водолага, вулиця Ювілейна, будинок №19, що належать АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «УКРТЕЛЕКОМ», складає: кабель ТПП 20x2x0,4, інвентаризаційний № 1000809, довжиною 12 м. 724 гривні 88 копійок, кабель ТПП 50x2x0,4 довжиною 3 м. 414 гривень 09 копійок (а. с. 11);
-дефектному акті № 2-0125-334/6ДМД від 29 січня 2025 року, з якого вбачається, що після надходження заявки абонента про відсутність послуги 29 січня 2025 року о 08 годині 25 хвилин бригада приїхала для усунення пошкоджень. Постійна діюча робоча комісія у складі: начальника ДМД №334/6 Стадника В.Ю., інженера ел. зв та лін. споруд ел. зв. ОСОБА_5 , електромеханіка ел. зв. ОСОБА_6 , склали акт про те, що в селищі Нова Водолага, вулиця Ювілейна, будинок № 19, при обстеженні кабельних ліній зв`язку виявлено викрадення кабелю: 4 кабелі ТПП 20x2x0,4 довжиною 3 м. кожний (всього 12 м.) та ТПП 50x2x0,4 довжиною 3 м. (а. с. 12);
-акті № 03-0125-334-6ДМД від 29 січня 2025 року комісія у складі: начальника ДМД №334/6 ОСОБА_7 , інженера ел. зв та лін. споруд ел. зв. ОСОБА_5 , електромеханіка ел. зв. ОСОБА_6 , в присутності матеріально відповідальної особи ОСОБА_8 , було складено акт про те, що після надходження заявки абонента про відсутність послуги, 29 січня 2025 року о 08 годині 25 хвилин, співробітником ДМД № 334/6: кабельником- спаювальником 7 розряду ОСОБА_2 було обстежено повітряну кабельну лінію зв`язку (інвентаризаційний №1000809), дата введення фрагменту викраденого кабелю в експлуатацію 2018 рік, прокладену від АТС-4 до РШ 15А, виявлено викрадення та пошкодження кабелю електрозв`язку, за адресою: селище Нова Водолага, вулиця Ювілейна, будинок № 19, з ККЕ (оглядового пристрою) № 1493. Викрадено по вулиці Ювілейна, будинок № 19 4 кабелі ТПП 20x2x0,4 довжиною 3 м. кожний (всього 12м.) та ТПП 50x2x0,4 довжиною 3 м. У зв`язку з цим не працює 6 ОТА та 9 ШСД. (а. с. 13).
На переконання суду, надані докази на підтвердження винуватості ОСОБА_1 є належними, допустимими і достовірними, оскільки отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як в цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного.
Досліджені та перевірені судом обставини поза розумним сумнівом свідчать про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні дрібного викрадення чужого майна шляхом крадіжки, а саме: кабелю електрозв`язку АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРТЕЛЕКОМ» Харківська філія за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Нова Водолага, вулиця Ювілейна, будинок № 19.
Як вже зазначалось дії ОСОБА_1 органом поліції кваліфіковані за частиною 2 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яка встановлює відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги.
Підпункт 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу ІV Податкового кодексу України визначає, що податкова соціальна пільга визначається у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, для будь-якого платника податку.
Статтею 7 Закону України № 4059-IX від 19 листопада 2024 року «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року встановлений прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб в сумі 3028 гривень 00 копійок.
Таким чином, для кваліфікації дій особи за частиною 2 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення вартість майна, що є предметом посягання, повинна становити від 1514 гривень 00 копійок до 6056 гривень 00 копійок.
В даному випадку вартість викраденого майна за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Нова Водолага, вулиця Ювілейна, будинок № 19, що належить АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «УКРТЕЛЕКОМ» в особі Харківської філії, згідно довідки про вартість викраденого, знищеного, пошкодженого майна складає 1138 гривень 97 копійок, що не перевищує 0,5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на момент вчинення правопорушення (1514 гривень 00 копійок).
Враховуючи зазначене, дії правопорушника при складані протоколу про адміністративне правопорушення були кваліфіковані не вірно, у той час, як Європейський суд з прав людини у рішенні від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08) розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою Європейського суду з прав людини, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення частини 1 статті 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).
Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим та буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.
Отже, в даному випадку, оскільки вчинені діяння ОСОБА_1 мають ознаки дрібного викрадення чужого майна, його дії слід перекваліфікувати з частини 2 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення на частину 1 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, саме цим складом правопорушення передбачена відповідальність за проступок, вчинений ОСОБА_1 29 січня 2025 року.
На переконання суду, зміна правової кваліфікації дій ОСОБА_1 з метою ухвалення справедливого рішення за нормою, яка передбачає менш суворе стягнення, не змінює фактичні обставини вчиненого ним правопорушення, однак покращує його становище як правопорушника, тому не є порушенням права ОСОБА_1 на захист та не суперечить визначеному Конституцією України принципу верховенства права та загальним засадам судочинства, передбаченим статтею 129 Основного Закону України.
Відтак, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суддя дійшов висновку про те, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення повністю доведена.
Доказів на спростування даних, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення судді не надано.
Згідно з частиною 2 статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.
В якості обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, слід визнати щире каяття останнього у вчиненому.
Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 у судовому засіданні не встановлено.
Обираючи вид адміністративного стягнення ОСОБА_1 суд враховує характер вчиненого правопорушення, ступінь його вини, вік, який є неповнолітнім, майновий стан та обставини, що пом`якшують відповідальність, а також відсутність обставин, що його обтяжують.
Вирішуючи питання щодо міри адміністративного стягнення, яке необхідно призначити ОСОБА_1 суддя зазначає наступне.
Адміністративна відповідальність має подвійну мету захист правопорядку і виховання громадян у дусі поваги до закону та правил співжиття. Зазначену мету можна конкретизувати через дві основні функції адміністративної відповідальності.
Перша репресивно-каральна («штрафна») полягає в тому, що адміністративна відповідальність є, по-перше, актом відплати держави правопорушнику, а по-друге, - засобом, який попереджає нові правопорушення.
Друга функція запобіжно-виховна тісно пов`язана з попередньою. Вона покликана забезпечити формування в адресатів адміністративно-правових норм мотивів, які б спонукали їх дотримуватись вимог законів, поважати права і законні інтереси інших осіб.
Тобто, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, що і матиме місце в цій ситуації.
Згідно зі статтею 12 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.
З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже є неповнолітньою особою, що підтверджено паспортом громадянина України № НОМЕР_2 , виданого 07 лютого 2023 року органом 6316.
Відповідно до статті 13 Кодексу України про адміністративні правопорушення до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.
У разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, передбачених статтями 44, 51, 89, 121 127, 130, статтею 139, частиною третьою статті 154, частиною другою статті 156, статтями 173, 173-2, 173-4, 174, 183-1, 185, 190 195 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника, до зазначених осіб (за винятком осіб, які вчинили правопорушення, передбачені статтею 185) можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.
Відповідно до статті 24-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років можуть бути застосовані такі заходи впливу:
1) зобов`язання публічно або в іншій формі попросити вибачення у потерпілого;
3) догана або сувора догана;
4) передача неповнолітнього під нагляд батькам або особам, які їх замінюють, чи під нагляд педагогічному або трудовому колективу за їх згодою, а також окремим громадянам на їх прохання.
Враховуючи встановлені обставини справи, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, його вік, суд вважає за доцільне застосувати відносно ОСОБА_1 захід впливу, що застосовуються до неповнолітніх та передбачений статтею 24-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, як попередження.
При цьому слід зазначити, що заходи впливу, передбачені статтею 24-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не є адміністративними стягненнями в розумінні статті 23 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а є альтернативними заходами впливу, які можуть бути застосовані тоді, коли виховання неповнолітнього правопорушника є можливим без накладення адміністративного стягнення у загальному порядку.
Тому, при застосуванні до неповнолітнього правопорушника заходів впливу, передбачених статтею 24-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, стягнення судового збору не допускається.
На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 9 13, 23, 24-1, 33 35, частиною 2 статті 38, частиною 2 статті 51, статтями 245, 246, 249 252, частиною 1 статті 255, частиною 2 статті 268, частиною 2 статті 277, статтями 280, 283 285, частиною 2 статті 287, статтями 294, 298, частинами 1 і 2 статті 299 та частиною 1 статті 303 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
П О С Т А Н О В И В:
Перекваліфікувати дії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з частини 2 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення на частину 1 статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статтею 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Застосувати до неповнолітнього ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заходи впливу, передбачені статтею 24-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у вигляді попередження.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до відповідальності, її законним представником, захисником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 та частиною 1 статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення, шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Нововодолазький районний суд Харківської області. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Якщо апеляційна скарга не була подана у встановлений строк, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку, у разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Т. М. Трояновська