Справа № 204/256/25
Провадження № 3/204/378/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2025 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Некрасов О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровська, громадянки України, не працевлаштованої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 646818 від 26 грудня 2024 року, 25 жовтня 2024 року о 18 годині 45 хвилин ОСОБА_1 біля буд. АДРЕСА_2 , під час конфлікту з ОСОБА_2 порушила громадський порядок, спричинивши фізичний біль потерпілій та образила її у словесній формі, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала. Судді пояснила, що у неї із ОСОБА_2 раптово виникли неприязнені відносини, у зв`язку із чим вказана подія й відбулася.

В судове засідання потерпіла ОСОБА_2 не з`явилася.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета - порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, відносно якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відповідно до вимог ст. 80 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В судовому засіданні, суддею були досліджені письмові пояснення ОСОБА_3 від 05 листопада 2024 року, відповідно до яких 25 жовтня 2024 року приблизно о 18 годині 45 хвилин, вона йшла з тролейбусної зупинки до місця мешкання, що знаходиться за адерсою: АДРЕСА_3 . ОСОБА_4 до місця мешкання, вона разом зі своєю донькою ОСОБА_5 . За перехрестям вул. Незалежності та вул. Новокримська, вони звернули увагу на те, що невідома їм дівчина приблизно 20 років смикала двох хлопчиків приблизно 8 років та 6 років за застібки верхнього одягу, при цьому хлопчики плакали та просили їх відпустити. Поруч перебувало п?ятеро чоловіків, які були в нетверезому стані. Вона звернулася до дівчини із запитанням: «що сталось?». Та остання відповіла, що хлопчики чи хотіли вкрасти, чи вкрали якийсь товар з магазину в якому вона працює продавчинею. Тому, вона запропонувала викликати працівників поліції, замість того, щоб застосовувати фізичне насилля відносно дітей. Та дівчина відповіла, що дітей необхідно покарати та поліція нічим не допоможе і її донька після цих слів зателефонувала на лінію 102. Після цього вона, попрохала не смикати дітей і намагалась відсторонити дівчину від хлопчиків, при цьому запитуючи у хлопчика приблизно 8 років, номер телефону його батьків, щоб їм зателефонувати. Нащо він відповів, що номеру батьків, він не знає. Вона намагалась відсторонити дівчину від дітей стоячи правого боку від останньої та вона нанесла їй один удар правою чи лівою, який прийшовся їй в область правого бедра. Після цього, відштовхнула дівчину правою рукою. Та її донька стоячи між ними намагалась не допустити повторних ударів. Коли, все відбувалось, на місці події вже було багато людей. Один з чоловіків який на момент мого підходу до невідомої дівчини, перебував поруч з нею, приніс дітям води, щоб їх заспокоїти. В цей же час невідома жінка з довгим темним волоссям та чоловік, який потім називав себе її чоловіком накинулись на неї разом з дівчиною, яка попередньо нанесла їй один удар, а її донька в цей час стояла між ними, щоб відсторонити невідомих від неї. Так стоячи обличчями один до одного на відстані близько одного метру, невідомі через доньку почали наносити їй удари. Жінка з довгим темним волоссям, збила своєю правою рукою з її обличчя окуляри, та в цей момент, вона схватила її своєю правою рукою за волосся, щоб захистити себе. Тримаючи за волосся невідому жінку, вона опустила своє обличчя до низу, щоб удари не прийшлися їй в область обличчя, в цей момент остання вкусила її за область правого передпліччя. Та в якийсь момент заподіяння будь-яких тілесних ушкоджень завершилось. Після цього, на місце події приїхали працівники патрульної поліції, а невідомий чоловік який накидувався на неї, почав їй погрожувати фізичною розправою, та вона одразу запросила підійти дівчину поліцейську, щоб не допустити повторного нападу відносно себе.

Оцінюючи докази по справі, а саме письмові пояснення ОСОБА_3 , так і пояснення, які були надані ОСОБА_1 , суддя зазначає, що конфлікт відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних стосунків та при цьому громадський порядок і спокій громадян порушено не було.

В судовому засіданні встановлено, що подія, зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення, мала місце у зв`язку з особистими неприязними відносинами, що склались між ОСОБА_1 та потерпілою ОСОБА_6 , а тому підстав для висновку про направленість умислу ОСОБА_1 на порушення саме громадського порядку у громадському місці не має.

При цьому, відповідно до ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Згідно з постановами Верховного Суду від 22 грудня 2020 року по справі № 461/2694/19 та від 20 травня 2021 року по справі № 683/37/19 обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Матеріали справи не містять жодного доказу, який б свідчив про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Так, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, керуючись положеннями ч. 3 ст. 62 Конституції України стосовно тлумачення сумнівів щодо доведеності вини на користь обвинуваченої особи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад і подія адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 290, 291 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку із відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя О.О. Некрасов