ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2025 року м. Дніпро

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду Рябчун Олена Вікторівна розглянувши у м.Дніпро апеляційну скаргу захисниці Крісак М.В., у інтересах ОСОБА_1 подану на постанову Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 05 грудня 2024 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, одружену, працюючу головним бухгалтером в ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД» (), проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.І ст.163-1 КУпАП,

встановила:

Постановою судді Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 05 грудня 2024 року ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП та на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить сто сімдесят гривень.

Стягнуто із ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 605,60 грн.

У постанові суду зазначено, що ОСОБА_1 будучи головним бухгалтером ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД», , вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП, а саме: порушила порядок ведення податкового обліку передбачений п.44.1 ст.44, п.198.1, п.198.3. п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.10р. №2755-VI (зі змінами та доповненнями), в результаті чого завищено податковий кредит на загальну суму 1 173 233 гривень, що призвело до заниження податку на додану вартість за жовтень 2023р. на суму 1 173 233 гривень (ряд. 18 Декларації), тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КупАП.

В апеляційній скарзі захисниця Крісак М.В. просить скасувати постанову Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 05 грудня 2024 року, а провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим. Судом першої інстанції неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи, та відсутнє належне обґрунтування постанови.

Апелянтка вказує, що на підставі висновків, зроблених під час перевірки, керівником ГУДПС у Дніпропетровській області було винесено додаткове повідомлення-рішення № від 14.11.2024 року, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість в розмірі 1 759 849,50 (1 173 233,00 за податковим зобов`язанням та 586 616, 50 грн. за штрафними санкціями), з якими ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД» не погодився та звернувся з позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до ГУДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Вважає, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування « поза розумним сумнівом».

Крім того, враховуючи той факт, що на теперішній час триває судове оскарження результатів позапланової перевірки, яка стала підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, а суми визначені в податковому повідомленні-рішенні є неузгодженими, за таких обставин захисниця вважає, що справа стосовно ОСОБА_1 має бути закрита за ч.1 ст.247 КУпАП.

Сторони про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи, захисниця Крісак М.В., надіслала клопотання про розгляд справи за її відсутності та ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови судді в межах доводів апеляційної скарги, вважаю їх частково прийнятними з огляду на таке.

Згідно з положеннями ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

При цьому, орган (посадова особа), відповідно до ст. 252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у відповідності з вимогами ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте, цих вимог закону дотримано не було, зокрема суд першої інстанції не з`ясував суть вчиненого правопорушення, обставини його вчинення, належним чином не дослідив і не перевірив наявні у справі докази, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Розглядаючи справу про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП, суд першої інстанції, як на докази вини послався на протокол про адміністративне правопорушення №1628 від 18.10.2024 року, копію корінця повідомлення №72727/6/04-36-07-05 від 18.10.2024 року, копію роз`яснення права головному бухгалтеру ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД» ОСОБА_1 №72735/6/04-36-07-05 від 18.10.2024 року, копію фіскального чеку АТ «УКРПОШТА» з трек номером №252 від 23.10,2024 року, копію акту неявки посадової особи ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД» () для підписання протоколу про адміністративне правопорушення №2704/04-36-07-05/34313966 від 31.10.2024 року, копію акту про результати документальної позапланової перевірки ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД» () з питань дотримання вимог податкового законодавства України з податку на додану вартість по взаємовідносинам з ТОВ «ЗЛОТ КОМПЛІТ» () за період з 01.10.2023 по 31.10.2023 та з ТОВ «ГРАНТ ПРАЙМ» () за період з 01.10.2023 по 31.10.2023 та всіх звітних періодів, в яких було задекларовано податковий кредит по взаємовідносинам з цими контрагентами №3082/04-36-07-05/34313966 від 18.10.2024 року, копію наказу (розпорядження) №92к від 29.03.2019 року про прийняття на роботу на ім`я ОСОБА_2 , копію наказу №33-ОД від 21.10.2019 року про зміну прізвища ОСОБА_2 на ОСОБА_1 .

В свою чергу, в протоколі про адміністративне правопорушення №1628 від 18.10.2024 року, складеного відносно ОСОБА_1 зазначено, що остання, будучи головним бухгалтером ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД», , вчинила правопорушення ведення податкового обліку передбачений п.44.1 ст.44, п.198.1, п.198.3. п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.10р. №2755-VI (зі змінами та доповненнями), в результаті чого завищено податковий кредит на загальну суму 1 173 233 гривень, що призвело до заниження податку на додану вартість за жовтень 2023р. на суму 1 173 233 гривень (ряд. 18 Декларації), тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КупАП

Диспозицією ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Всупереч цим вимогам Закону у складеному щодо ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення суть вчиненого правопорушення виписано так, що не зрозуміло, в чому конкретно полягає з боку ОСОБА_1 порушення встановленого порядку ведення податкового обліку, а посилання на норми Податкового кодексу України, а також інші підзаконні акти не розкриває суті конкретного порушення, яке ставиться у вину ОСОБА_1 , чим порушується право останньої на захист.

Крім того, відповідно до ст. 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків. Тобто, при зазначенні в протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного правопорушення необхідно не лише вказувати факт порушення порядку ведення податкового обліку і його наслідки, але й зазначати, чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов`язків, встановивши, коли і ким такі службові обов`язки для неї були визначені.

Однак, а ні з протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , а ні з наявних матеріалів справи не вбачається та не встановлено при розгляді справи в суді, які ж саме дії /бездіяльність вчинені останньою, та в чому полягає її вина у вчиненні правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП. Особа, що складала протокол, обмежилась лише загальними фразами, не зазначивши обставини вчинення саме ОСОБА_1 правопорушення, суть самого правопорушення (дії або бездіяльність та в чому полягають) з посиланням на норму спеціального Закону.

Крім того, під час апеляційного перегляду було встановлено, що наразі триває судове оскарження результатів позапланової перевірки, яка стала підставою для складання . протоколу про адміністративне правопорушення, захисницею було подано адміністративний позов до Державної податкової служби України на податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області № від 14 листопада 2024 року, результат розгляду якого має істотне значення для правильного вирішення справи, що призвело до передчасного висновку щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу зазначеного адміністративного правопорушення.

Відповідно до положень ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Крім того, положеннями п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України, надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Отже, з урахуванням того, що на теперішній час триває процедура оскарження та існує ймовірність скасування рішення податкового органу, а тому відсутні достовірні підстави вважати, що дійсно головним бухгалтером ТОВ ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ ТРУБНИЙ ЗАВОД» ОСОБА_1 було порушено порядок ведення податкового обліку, тобто вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Таким чином, висновки суду першої інстанції про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, не ґрунтуються на доказах по справі, оскільки відповідно до матеріалів справи на момент розгляду справи процедура адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень триває, тобто, акт перевірки контролюючого органу в розумінні положень ст. 56 Податкового кодексу України, був не узгодженим, а тому стверджувати про його законність та обґрунтованість були відсутні підстави, а отже він не міг бути визнаний доказом вини ОСОБА_3 за відсутності інших доказів у справі.

За таких обставин, протокол про адміністративне правопорушення та акт перевірки не є беззаперечним доказом вини ОСОБА_1 в порушенні вимог ч.1 ст.163-1 КУпАП, а тому висновок суду про доведеність її вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, є необґрунтованим.

З огляду на викладене, постанова суду першої інстанції є передчасною та такою, що не відповідає фактичним обставинам, а тому підлягає скасуванню, із закриттям провадження у справі, на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

На підставі п.1 ч.І ст.247 КУпАП, керуючись ст.294 КУпАП, суддя,-

постановила:

Апеляційну скаргу захисниці Крісак М.В. - задовольнити.

Постанову Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 05 грудня 2024 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП скасувати, а провадження у справі закрити на підставі ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду О.В. Рябчун