ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2025 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М. розглянув матеріали, які надійшли з відділу АП Управління патрульної поліції у Житомирській області ДПП, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.130 ч.1 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення 23.06.2024 о 09 год. 29 хв. в м. Житомирі, по вул. Покровській, водій ОСОБА_1 керував т/з Citroen н.з. НОМЕР_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився у встановленому законом порядку у медичному закладі у лікарня нарколога та та підтверджується висновком №403 від 23.06.2024.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що 23.06.2024 керував автомобілем., зупинився на вул. Покровській, вийшов з автомобіля та пішов до магазину. В цей час до нього підійшли поліцейські, які повідомили, що він не був пристебний паском безпеки, склали постанову, а потім висловили підозру про те, що він перебуває в стані алкогольного сп`яніння, запропонували пройти огляд, на що погодився. Огляд пройшов на місці зупинки, з результатом тесту не погодився, у зв`язку з цим його доставили до медичного закладу. В лікарні йому знову запропонували пройти огляд за допомогою приладу, погодився. З результатом приладу був не згоден, однак лікарі не запропонували здати біоматеріал на дослідження, а склали висновок. Після складання протоколу, його не відсторонювали від керування, а навпаки дозволили керувати далі.

Адвокат Грабчук О.В. подав клопотання підтримане ОСОБА_1 про закриття провадження у справі, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 думку захисника, дослідивши матеріали справи, відеозапис з боді камери поліцейського, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. The United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Щодо обґрунтованості поширення на вказану категорію справ гарантій Конвенції необхідно зазначити таке.

Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.

Відповідно звернуто увагу уповноважених осіб на необхідності дотримання правил та процедур під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, прав та гарантій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, належному фіксуванні доказів вчинення правопорушення та їх зберіганні тощо.

У справах проти України ЄСПЛ розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КУпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Одночасно практика Європейського суду з прав людини щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення зосереджена навколо фундаментальних засад здійснення правосуддя у справах про адміністративні правопорушення, зокрема, забезпеченні дотримання положень Конвенції в частині реалізації статті 6, яка гарантує кожному право на справедливий суд.

На доведення винуватості ОСОБА_1 а саме, що саме він керував т/з суду надано копію постанови від 23.06.2024 про притягнення останнього до адміністративної відповідальності за ст. 121 ч.5 КУпАП.

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 15.01.2025 (справа 295/12077/24) постанову серії ЕНА №2455704 від 23.06.2024 про накладення стягнення на ОСОБА_1 за ст. 121 ч. 5 КУпАП скасовано, а провадження у справі закрито. Зазначеним рішенням встановлено, що ОСОБА_1 порушень ПДР не допускав.

Згідно правових висновків Верховного Суду, висловлених при розгляді справ на неправомірні дії поліцейського, поліцейські не мають права без задокументованих доказів вчинення водієм порушень ПДР України зупиняти автомобіль, перевіряти документи та, як наслідок, вимагати проходження перевірки на стан сп`яніння (рішення від 15.03.2019 справа 686/11314/17; від 23.10.2019 справа № 357/10134/17).

Під час судового розгляду не здобуто доказів про те, що ОСОБА_1 порушував ПДР, у зв`язку з цим поліцейські не мали права вимагати у останнього проходження перевірки на стан сп`яніння.

Як вбачається з дослідженого в судовому засіданні чека-результатів з приладу ALKOTEST DRAGER 6820 від 01.11.2023 тест проводився при температурі +23, що не відповідає дійсній температурі цього дня +14.

Згідно керівництва з експлуатації приладу ALKOTEST DRAGER 6820, а саме таблиці №2, допустима похибка в показниках вимірювання при температурі від - 15 до 20 градусів включно складає +-10%. Тобто, з урахуванням похибки при такій температурі повітря і результатів тесту ОСОБА_2 0,31 %, концентрація алкоголю у видихуваному повітрі становила менше 0.2 %.

Згідно Методичних рекомендацій «Судово-медична діагностика смертельних отруєнь етиловим алкоголем», оцінка психофізичних змін організму в залежності від концентрації етанолу в крові, яка визначається методом хроматографічного аналізу, визначає, що показник менше 0,3 проміле свідчить про відсутність впливу алкоголю, а від 0,3 до 0,5 проміле про його незначний вплив.

Таким чином показник менше 0, 2 проміле, не встановлює стан алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 , що у свою чергу дає підстави про визнання зазначеного доказу недопустимим.

Звертає також на себе увагу та обставина, що ні матеріали справи, ні наявні відеозаписи, не містять даних, що після того як ОСОБА_1 пройшовши огляд за допомогою приладу Драгер, не погодившись з його результатами, лікар медичного закладу запропонував та надав останньому можливість здати біорідини для проведення лабораторних досліджень.

Порядок огляду водії на стан сп`яніння встановлено Порядком направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого Постановою КМУ від 17.12.2008 № 1103 та Інструкцією № 1452/735.

Відповідно до вимог ст. 266 КУпАП огляд проведений із порушенням вважається недійсним.

Згідно п.6 розділу ІІ Інструкції огляд на стан сп`яніння проводиться на місці зупинки з використанням спеціальних технічних засобів та в разі незгоди водія в закладі охорони здоров`я.

З дослідженого в судовому засіданні відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 було зупинено за порушення ПДР, висловлено підозру про те, що останній перебуває в стані алкогольного сп`яніння, запропоновано пройти огляд на місці, на що водій погодився, на місці зупинки т/з, результат - стан алкогольного сп`яніння. З результатом ОСОБА_1 не погодився, а тому йому запропоновано проїхати до найближчого медичного закладу, на що водій погодився, куди його і було доставлено. В медичному закладі ОСОБА_1 оглянув лікар, запропонував пройти огляд за допомогою приладу, на що останній погодився. При цьому, стан алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 незважаючи на його не погодження з результатами технічного приладу, в порушення вищевказаної Інструкції, встановлено без проведення обов`язкових клінічних досліджень, зокрема відібрання крові на дослідження.

Таким чином, результати медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю і стану сп`яніння вважаються достовірними за умови, що вони були отримані під час медичного обстеження, поєднаного з лабораторними дослідженнями, результати яких зафіксовані в акті та у висновку. Отже судом встановлено порушення п.п.13, 15 розділу 3 Інструкції.

Крім того, як слідує з наявних матеріалів справи, з врахуванням положень ст. 266 КУпАП, працівники поліції за наявності на їх думку ознак алкогольного сп`яніння, не відсторонили водія ОСОБА_1 від керування транспортним засобом.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно с п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останнім інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.130 ч.1 КУпАП, що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст.130 ч.1 КУпАП - закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя С.М.Костенко