Справа № 357/1906/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.02.2025 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Олександр Шовкопляс розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Білоцерківського районного управління Головного Управління Національної поліції України в Київській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працює, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: дані відсутні,

за ч. 3 ст. 184 КУпАП

У С Т А Н О В И В:

11.01.2025року близько 19.00год., ОСОБА_1 ухилялась від виконання батьківських обов`язків передбачених ст.150СК України відносно неповнолітнього сина ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), який 11.01.2025року близько 19.00год., перебуваючи по вул. Лісова в м. Біла Церква у віці 14років вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.173КУпАП, тобто вчинила правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 184 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, пояснила, що не ухиляється від виконання батьківських обов`язків. Зазначила, що пояснення її сина та ОСОБА_3 є суперечливими щодо ініціатора бійки і її обставин. Син пояснював, що ініціатором бійки був ОСОБА_4 . Просила закрити провадження по справі, за відсутністю складу правопорушення.

Суддя,вислухавши пояснення особи яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин цієї справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов такого висновку.

У протоколі про адміністративне правопорушення дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.3 ст.184 КУпАП.

Частиною 3 ст. 184 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність батьків або осіб, які їх замінюють, за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4цьогоКодексу.

Отже, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП, виражається у вчиненні неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено КУпАП.

Відтак для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.184 КУпАП необхідно встановити наявність у діях ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ознак конкретного адміністративного правопорушення.

Однак, у протоколі про адміністративне правопорушення не вказано, яке правопорушення, вчинив ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Натомість зазначено твердження про ухилення ОСОБА_1 від виконання передбачених ст. 150 СК України обов`язків щодо виховання ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

При цьому, диспозиція ч. 3 ст. 184 КУпАП при описі об`єктивної сторони правопорушення не передбачає ухилення батьків від виконання обов`язків виховання дитини, а пов`язує настання адміністративної відповідальності лише з фактом вчинення дитиною у віці від 14 до 16 років правопорушення, відповідальність за яке передбачено КУпАП.

Протокол про адміністративне правопорушенняє актом обвинувачення і повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП, при цьому суд не має права брати на себе функцію обвинувачення та у будь-який спосіб конкретизувати зміст обвинувачення, вказаного у протоколі, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, що слідує з загальних засад судочинства, закріплених у ст.129 Конституції України.

У справах "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyeva v.Russia", рішення від 30.05.2013, заява N36673/04) та "Карелін проти Росії" ("Karelin v.Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, від яких саме передбачених ст. 150 Сімейного кодексу України обов`язків щодо виховання сина ухилилася ОСОБА_1 ..

Пояснення дітей ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) і ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) , між якими виникла бійка, є суперечливими щодо ініціатора бійки і її обставин. Попри те, що з їх пояснень слідує наявність інших дітей на спортивному майданчику у час бійки, в матеріалах справи відсутні пояснення інших очевидців, що не дає можливості оцінити пояснення ОСОБА_2 і ОСОБА_5 у взаємозв`язку з іншими, та надати перевагу на предмет достовірності одним, чи іншим.

Згідно із ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

В даній справі такі достатньо переконливі, чіткі і узгоджені між собою висновки чи неспростовні презумції факту образливого чіпляння і вчинення бійки та спричинення ОСОБА_5 ушкоджень здоров`я з ініціативи саме ОСОБА_2 , з огляду на викладене вище, відсутні.

Враховуючи вище наведені вимоги закону, встановлені в сукупності обставини справи, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено наявність в діях ОСОБА_1 складу поставленого їй у провину адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184КУпАП, тому провадження у справі згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст.251, 255, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 3 ст. 184 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

СуддяОлександр ШОВКОПЛЯС