П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(про виправлення описки)

Київ

17 лютого 2025 року

Суддя Подільського районного суду м. Києва Блащук А. М., розглянувши за власною ініціативою питання про виправлення описки у постанові суду від 16 січня 2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

16 січня 2025 року було розглянуто справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

У цій постанові була допущена описка, яка підлягає виправленню, а саме: у резолютивній частині постанови невірно вказано вид адміністративного стягнення, накладеного на ОСОБА_1 замість вірного «накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000 (сімнадцять тисяч) гривень з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік» помилково зазначено «накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000 (сімнадцять тисяч) гривень».

Водночас в мотивувальній частині рішення зазначено, що «адміністративним стягненням, необхідним для виховання ОСОБА_1 (…) повинна бути міра відповідальності у виді штрафу у розмірі тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в межах санкції статті, за якою він притягується до відповідальності з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік».

Згідно з загальними вимогами діючого законодавства та, враховуючи принцип аналогії закону, приходжу до висновку, що суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Оскільки положення Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права кримінального процесуального права та при вирішенні питання про виправлення описки керуватись ст. 379 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 379 КПК України, суд за власною ініціативою або за заявою сторін провадження чи іншої заінтересованої особи має право виправити допущені в судовому рішенні описки чи очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Також, під описками слід розуміти, неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, постанову суду, із яких вбачається, що судом допущена описка, а саме неповно вказано вид адміністративного стягнення, накладеного на ОСОБА_1 , через що можуть виникнути сумніви та протиріччя при виконанні постанови суду, приходжу до висновку, що допущена описка є очевидною, враховуючи, що виправлення описки не тягне за собою зміну змісту постанови суду по суті, вважаю необхідним виправити описку.

Керуючись ст. ст. 284, 294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в резолютивній частині постанови Подільського районного суду м. Києва

від 16 січня 2025 року у справі № 758/13403/24 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, зазначивши вірно вид адміністративного стягнення, що застосований до ОСОБА_1 , а саме «накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000 (сімнадцять тисяч) гривень з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік».

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя А. М. Блащук