Справа №461/981/25
Провадження №3/461/472/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2025 року м. Львів

Суддя Галицького районного суду м. Львова О.Б. Кротова, розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №390173 від 07.01.2025, вбачається, що ОСОБА_1 07.01.2025 близько 20 год. 30 хв. у м. Львові на проспекті Свободи, 35, у магазині «Напої та тютюн» розбив вітрину, пляшки від пива, образливо чіплявся до громадян, виражався нецензурними словами, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, клопотань про розгляд справи у його відсутності чи відкладення судового розгляду на адресу суду не надходило.

Потерпіла ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилася.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого щодо них судового провадження.

Враховуючи наведене, суддя вважає за можливе розглянути справу без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності та потерпілої.

Дослідивши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Так, статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року №10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків. Своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих.

Відповідно до п.3 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України, при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства (ст.296 КК України) від дрібного (ст.173 КУпАП) необхідно виходити з того, що відповідно до ч.1 ст.296 КК України хуліганство «це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжувалося особливою зухвалістю або винятковим цинізмом». Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст.173 КУпАП.

Згідно п.5 вищевказаної постанови Пленуму Верховного Суду України, за ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, знищенням чи пошкодженням майна, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Суду, на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, надано протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №390173 від 07.01.2025; витяг з АРМОР про реєстрацію повідомлення про правопорушення 07.01.2025; протокол прийняття заяви ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 07.01.2025; письмові пояснення ОСОБА_3 .

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №390173 від 07.01.2025, ОСОБА_1 у магазині «Напої та тютюн» розбив вітрину, пляшки від пива, образливо чіплявся до громадян, виражався нецензурними словами.

Згідно протоколу прийняття заяви ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 07.01.2025, остання просить прийняти міри до невідомої особи ромської національності, який 07.01.2025 о 07:30 год. в м. Львові на проспекті Свободи, 35, у магазині «Напої та тютюн» розбив вітрину, стійку, пляшки з пива, ображав нецензурною лайкою.

Окрім цього, в письмових поясненнях ОСОБА_3 , яка була свідком вчинених ОСОБА_1 дій, зазначила, що приблизно о 20:30 год. 07.01.2025 вона зі своїм чоловіком зайшли до магазину, що у центрі м. Львова, де знаходилося 5 осіб ромської національності, які ображали дівчат продавців магазину нецензурною лайкою. В подальшому, один з них почав ображати її чоловіка нецензурною лайкою, після чого розбив вітрину.

За таких обставин, суд у відповідності до положень ст.252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, з урахуванням положень ст.251 КУпАП, вважає, що у діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки в діях останнього вбачаються ознаки іншого (кримінального) правопорушення.

Згідно з ст.253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

В пункті 17 постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» вказано, що установивши при розгляді матеріалів про дрібне хуліганство в діях особи ознаки злочину, суддя має закрити провадження за ст.173 КУпАП і направити ці матеріали прокурору для вирішення питання про порушення кримінальної справи та організації її розслідування.

Згідно ч.2 ст.284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.173, 252, 253, 280, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

п о с т а н о в и в :

закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1 на підставі ч.2 ст.284 КУпАП.

Матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП направити в Галицьку окружну прокуратуру м. Львова (79005, м. Львів, вул. Ак. Богомольця 9) для вирішення питання про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.Б. Кротова