Провадження №: 3/336/554/2025
ПОСТАНОВА

іменем України

13 лютого 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Боєв Євген Сергійович, розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, пенсіонера яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 11.12.2024 серії ВАД № 220935 11.12.2024, близько 10:57 год. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , перебуваючи на вулиці, кинула камінь із запискою на територію приватного домоволодіння де мешкає ОСОБА_2 , чим вчинила дрібне хуліганство в громадському місці.

В судові засідання ОСОБА_1 не з`явилася, повідомлялася про розгляд справи належним чином.

Потерпіла ОСОБА_2 показала суду, що ОСОБА_1 є її сусідкою їхні домоволодіння суміжні городами. Поведінка ОСОБА_1 є неадекватною. Вона раніше намагалася із нею поговорити, але стався конфлікт. ОСОБА_1 має до неї претензії, нібито дерева у дворі потерпілої затіняють її вікно. Також, на думку потерпілої, одного разу ОСОБА_1 отруїла її собаку. Після цього потерпіла встановила камеру відеоспостереження, яка і зафіксувала як 11.12.2024 ОСОБА_1 перекинула через паркан на її подвір`я камінь із запискою.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ч.2ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Європейським суд з прав людини у рішенні по справі «Ігор Тарасов проти України» (Заява № 44396/05) від 16.06.2016 року, розглядаючи скаргу, пов`язану із притягненням до відповідальності за ст. 173 КУпАП, зазначає, що за відповідне адміністративне правопорушення передбачено застосування стягнення у вигляді адміністративного арешту на строк до п`ятнадцяти діб; зважаючи на характер та суворість покарання, Суд вважає, що це провадження у розумінні статті 6 Конвенції було кримінальним (див. рішення у справах «Галстян проти Арменії» (Galstyan v. Armenia), заява № 26986/03 п.п. 58-60, від 15 листопада 2007 року, та «Лучанінова проти України» (Luchaninova v. Ukraine), заява № 16347/02, п. 39, від 9 червня 2011 року). Відповідно воно підпадало під визначення «кримінальної процедури» у розумінні статті 4 Протоколу № 7.

Відповідно до вимогст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч.1 ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже, об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У протоколі про адміністративне правопорушення посадовою особою, яка склала протокол, не розкрита об`єктивна сторона правопорушення відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП.

Крім того, суб`єктивна сторона вказаного правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Для надання правильної правової оцінки діянням особи в кожному випадку необхідно з`ясовувати, чи посягнула ця особа на правоохоронювані цінності, задля збереження яких підтримується громадський порядок, чи були ці діяння безсумнівно хуліганськими як для винного, так і для інших Також необхідно звертати увагу і на обставини вчинення хуліганства, зокрема обстановку, місце та час його вчинення, кількість присутніх при цьому інших осіб, поведінку винного під час хуліганських дій (правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 07.09.2021 у справі № 671/324/17).

Як підтверджується матеріалами справи, а саме змістом листа, що був прикріплений до каменю, ОСОБА_1 не усвідомлює, що перекидання каменю із листом через паркан може бути розцінене іншими особами як хуліганські дії, вона сама розцінює це як засіб комунікації із сусідкою, із якою усна розмова не задалася (останній абзац листа). Вказану обставину підтвердила і потерпіла в судовому засіданні.

Повідомлені потерпілою в судовому засіданні певні обставини можуть свідчити про наявність в діях ОСОБА_1 дій, які диспозицією ст. 173 КУпАП об`єднані терміном «інші подібні дії».

Однак суддя наголошує, що розглядає справу в межах обставин, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За наведеного суддя доходить висновку про відсутність складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в діяннях ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283-285, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги та може бути оскаржена потерпілим, його представником до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд , протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Є.С. Боєв

Постанова набрала законної сили « »________________20__рік.

Дата видачі « »________________20___рік