Справа № 538/784/24
Провадження № 3/526/9/2025
П О С Т А Н О В А

11 лютого 2025 року Гадяцький районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді Максименко Л.В.

секретаря судового засідання Павленко Т.І.

адвоката Лепій О.В.

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від ВП № 2 Миргородського РВП Головного управління Національної поліції в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лохвиця, громадянина України, проживає по АДРЕСА_1 , військовослужбовець,

за ст. 185 КУпАП,

в с т а н о в и в:

в провадженні Гадяцького районного суду перебуває справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.185 КУпАП.

Згідно зі статтею 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо. Положення цього Кодексу поширюються і на адміністративні правопорушення, відповідальність за вчинення яких передбачена законами, ще не включеними до Кодексу. Зміни до законодавства України про адміністративні правопорушення можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та інших законів України, що встановлюють адміністративну відповідальність, та/або до законодавства України про кримінальну відповідальність, та/або до кримінального процесуального законодавства України.

Нормами КУпАП не врегульований порядок дій судді у разі порушення порядку у залі судового засідання або не підкорення розпорядженням судді у судовому засіданні.

Проте відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Лучанінова проти України», заява № 16347/02, від 09 червня 2011 року, пункт 39, зазначив наступне: «Суд зауважує, що заявницю було визнано винною у вчиненні дрібної крадіжки. Відповідно до частини пешої статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення за таке правопорушення передбачалось стягнення у вигляді штрафу або виправних робіт. З огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням, Суд вважає, що провадження, про яке йдеться, є кримінальним для цілей застосування Конвенції (див. рішення у справах «Езтюрк проти Німеччини» (Ozturk v. Germany), від 21 лютого 1984 року, пункти 52 - 54, Series A № 73; «Лауко проти Словаччини» (Lauko v. Slovakia), 02 вересня 1998 року, пункти 56 - 59, Reports of Judgments and Decisions 1998-VI; та ухвалу щодо прийнятності у справі «Рибка проти України» (Rybka v. Ukraine), заява № 10544/03, від 17 листопада 2009 року). Той факт, що стягнення, застосоване до заявниці Тростянецьким районним судом, - штраф було згодом замінено на зауваження, не може позбавити правопорушення, про яке йдеться, притаманного йому кримінального характеру».

Таким чином відповідно до практики Європейського суду з прав людини провадження у справі про адміністративне правопорушення повинне здійснюватися із дотриманням вимог до кримінального провадження.

Враховуючи вказане, суддя вважає необхідним у цій справі про адміністративне правопорушення за аналогією закону застосувати норми КПК України, які регулюють питання порушення порядку у залі судового засідання або не підкорення розпорядженням головуючого у судовому засіданні.

Відповідно до частин першої та другої статті 329 КПК України особи, присутні у залі судового засідання, при вході до нього суду та при виході суду повинні встати. Сторони кримінального провадження допитують свідків та заявляють клопотання, подають заперечення стоячи і лише після надання їм слова головуючим у судовому засіданні. Свідки, експерти, спеціалісти дають показання, стоячи на місці, призначеному для свідків. Особи, присутні в залі, заслуховують вирок суду стоячи. Відхилення від цих правил допускається з дозволу головуючого в судовому засіданні. Сторони та учасники кримінального провадження, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні.

Згідно з частиною першою статті 330 КПК України якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання. При повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали засідання тимчасово або на весь час судового розгляду. Якщо такий обвинувачений не представлений захисником, суд зобов`язаний залучити захисника для здійснення захисту за призначенням і відкласти судовий розгляд на строк, необхідний для його підготовки до захисту. Після повернення до зали засідання обвинуваченому надається можливість ознайомитися з доказами, які були досліджені, а також з рішеннями, які були ухвалені за його відсутності, та дати пояснення щодо них. У разі видалення обвинуваченого на весь час судового розгляду, судове рішення, яким закінчено провадження в суді, негайно оголошується обвинуваченому після його ухвалення.

В судових засіданнях 11 грудня 2024 року та 11 лютого 2025 року ОСОБА_1 неодноразово порушував порядок судового засідання, що полягало у оголошенні клопотань без дозволу судді, викриків, зловживання своїми правами, а також у непідкоренні розпорядженням судді припинити таке порушення, за що він був попереджений про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання.

Проте після такого попередження ОСОБА_1 продовжив порушувати порядок судового засідання та не підкорявся розпорядженням судді, продовжуючи оголошувати безпідставні заяви, що є підставою для його видалення з зали судового засідання на весь час розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідно до частини першої статті 330 КПК України.

Керуючись статтями 2, 284 КУпАП, 329, 330 КПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

видалити ОСОБА_1 з зали судового засідання на весь час розгляду справи про адміністративне правопорушення за ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Головуюча: Л. В. Максименко