Справа № 698/965/24
Провадження № 3/698/21/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2025 р. суддя Катеринопільського районного суду Черкаської області Лазаренко В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП і матеріали справи додані до нього щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , директора ТОВ «Теплоджерело» (), РНОКПП НОМЕР_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/26588/172/П/ПТ від 26.11.2024 року, складеного головним державним інспектором Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Шевченко М.В., директор ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив адміністративне правопорушення 21.11.2024 при проведенні заходу державного нагляду (контролю) товариства з обмеженою відповідальністю «Теплоджерело», вул. В`ячеслава Чорновола, 14, смт. Калинопіль, Звенигородський район, Черкаська область, 20501, виявлено порушення законодавства про працю, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 41 Кодексу України про адміністративне правопорушення, а саме: відповідно до наказу від 15.10.2024 № 13-Д-к ОСОБА_2 з 15.10.2024 прийнято на посаду машиніста (кочегар) котельні другого розряду котельні «Катеринопільської багатопрофільної лікарні» з посадовим окладом згідно штатного розпису. Повідомлення до центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу, згідно квитанції № 2, направлено 16.11.2024, чим порушив вимоги ч. 3 ст. 24 Кодексу законів про працю України та постанову Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державної податкової службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» 17 червня 2015 року № 413 в частині невчасного повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу.

ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду адміністративного матеріалу був повідомлений належним чином, однак в судове засідання не з`явився.

Беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважаю за можливе провести розгляд справи про адміністративне правопорушення у відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних матеріалів.

21.01.2025 року від захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвоката Гераська М.Г. до суду надійшло клопотання про витребування оригіналів документів, а саме: зобов`язати Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці надати оригінал другого примірника Протоколу про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/26588/172/П/ПТ від 26.11.2024 року та Акт планового (позапланового) заходу № Ц/ЧК/26588/286 від 22.11.2024 року.

Клопотання мотивоване тим, що при складанні протоколу ОСОБА_1 не отримав оригінал другого примірника протоколу та копії інших матеріалів, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, а саме: Акт планового (позапланового) заходу № Ц/ЧК/26588/286 від 22.11.2024 року.

Крім того, 28.01.2025 року від захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвоката Гераська М.Г. до суду надійшло пояснення по справі про притягнення до адміністративної відповідальності, відповідно до якого просить суд провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП. Зазначає, що у порушення вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП Протокол про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/26588/172/П/ПТ було складено пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення. Вказує, що оскільки ТОВ «Теплоджерело» вважається суб`єктом малого підприємства, то відповідно до вимог ч. 4 ст. 6 Закону України «Про основні заходи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» строк здійснення позапланового заходу не міг перевищувати двох робочих днів, а тому уповноваженні особи Державної служби з питань праці не мали права призначати тривалість державного контролю в 10 днів щодо ТОВ «Теплоджерело». Також зазначає, що оскільки інформація про видані службові посвідчення іспекторам праці ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не оприлюднена Держпраці на своєму сайті, то вони мають бути визнані недійсними. Враховуючи, що офіційне оформлення трудових відносин не було підставою для проведення позапланового захолу, а отже, й предметом даної перевірки, вважає, що позапланова перевірка була проведена працівниками Держпраці поза межами направлення та наказу на проведення позапланової перевірки, тобто поза межами предмету перевірки, оскільки настання нещасного випадку не входить до переліуц підстав для здійснення інспекційних відвідувань, визначених у пункті 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, необхідних для перевірки відомостей щодо повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу. Вказує, що Протокол про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/26588/172/П/ПТ від 26.11.2024 року та Акт планового (позапланового) заходу № Ц/ЧК/26588/286 від 22.11.2024 року не містять доказів порушення ОСОБА_1 вимог законодавства про працю, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 41 КУпАП, тому провадження у справі слід закрити у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні адвокат Опалюк С.В. надані письмові пояснення підтримав, просив закрити провадження у справі в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Статтею 280 КУпАП, зокрема, передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. ст. 9, 245 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях події та складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх належних доказів по справі.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Дослідивши протокол та матеріали додані до нього, суд дійшов висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення та необхідності закриття справи, виходячи з наступного.

Дії ОСОБА_1 ініціатором складення протоколу кваліфіковані за ч. 1 ст. 41 КУпАП, відповідно до якої, порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України «Про звернення громадян», або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони прав працівників, які зокрема регламентуються законодавством, а суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності. При цьому порушення може полягати у різних формах дій або бездіяльності, пов`язаної з порушенням трудового законодавства.

Диспозиція даної норми закону є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки роботодавця щодо дотримання законодавства про працю.

Таким чином, відповідальність за ч. 1 ст. 41 КУпАП, крім іншого, передбачена за інші порушення чітко передбачених вимог законодавства про працю.

Відповідно до постанови КМУ від 17.06.2015 року № 413 повідомлення про прийняття працівника (домашнього працівника) на роботу / укладення гіг-контракту подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою (крім повідомлення про прийняття на роботу члена виконавчого органу господарського товариства, керівника підприємства, установи, організації), та/або резидентом Дія Сіті до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а фізичною особою, яка уклала трудовий договір з домашнім працівником, - за її податковою адресою (місцем проживання) за формою згідно з додатком 1 до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором та/або до початку виконання робіт (надання послуг) гіг-спеціалістом резидента Дія Сіті засобами електронного зв`язку з використанням електронного підпису відповідальних осіб, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу.

Із складеного протоколу, окрім іншого, вбачається кваліфікація дій ОСОБА_1 , що виявилась у порушенні останнім вимоги ч. 3 ст. 24 Кодексу законів про працю України, якою передбачено право громадянина при укладенні трудового договору, який вперше приймається на роботу, подати вимогу про оформлення трудової книжки.

Разом з тим, не дотримання роботодавцем вимог вказаної норми закону не охоплюється складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП, що визначена вище та не узгоджується з обставинами викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення і наданими суду доказами.

У протоколі суть адміністративного правопорушення взагалі не розкрита, а лише констатується факт направлення 16.11.2024 року повідомлення до центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу, згідно квитанції № 2.

Зокрема, у протоколі, при викладенні суті адміністративного правопорушення, не зазначено жодних точних, конкретних фактів допущених директором товариства з обмеженою відповідальністю «Теплоджерело» ОСОБА_1 винних дій чи винної бездіяльності, натомість наведена лише загальна інформація, фактично скопійована з відповідного акту інспекційного відвідування, щодо опису виявлених на підприємстві порушень, без наведення жодних мотивів притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності в співставленні з положеннями ч. 1 ст. 41 КУпАП, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості оцінювати як суб`єктивну сторону діянь порушника, так і об`єктивну, оскільки не розкривається сам характер діяння.

Так само, суд констатує, що зазначаючи суб`єктом правопорушення ОСОБА_1 , ініціатором складення протоколу, на доведення цього факту не долучено до матеріалів справи належним чином завірену копію наказу про призначення його директором товариства з обмеженою відповідальністю «Теплоджерело», а також посадової інструкції директора товариства з обмеженою відповідальністю «Теплоджерело», які б свідчили про те, що саме ОСОБА_1 несе персональну відповідальність за вчасне повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу.

Сам факт невчасного направлення повідомлення до центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу, що було виявлено головним державним інспектором та зафіксовано у протоколі, жодним чином автоматично не створює для особи складу адміністративного правопорушення, передбачено ч. 1 ст. 41 КУпАП.

На підтвердження скоєння адміністративного правопорушення суду надано протоколом про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/26588/172/П/ПТ від 26.11.2024 року та завірену копію акту № Ц/ЧК/26588/286 від 22.11.2024 року.

Однак дослідивши зазначені докази встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/26588/172/П/ПТ від 26.11.2024 року складено з порушенням норм чинного законодавства, а саме ст. 254 КУпАП, оскільки протокол від 26.11.2024 року фактично складено через п`ять днів після проведення перевірки, а не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, як передбачено вимогою зазначеної статті.

Копії документів долучених до протоколу, крім акту, належним чином не завірені.

У ч. 2 ст. 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про охорону праці» державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема, рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання (стаття 3 Закону № 877-V).

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, у якому зазначає стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Аналізуючи наведені положення законодавства в аспекті розгляду справи про адміністративне правопорушення суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що даючи оцінку акту планового (позапланового) заходу № Ц/ЧК/26588/286 від 22.11.2024 року, як доказу по справі про адміністративне правопорушення важливим є з`ясувати, серед іншого, дотримання процедури оформлення результатів перевірки у відповідності до вимог законодавчих та нормативно-правових актів України.

Наданий суду акт Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № Ц/ЧК/26588/286 від 22.11.2024 року лише підтверджує факт проведення перевірки, проте хоча і містить інформацію щодо конкретного порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства про працю, разом з тим не містить відомостей про ознайомлення суб`єкта господарювання з результатами проведеної перевірки, підпис, пояснення та дотримання інших вимог законодавства викладених вище. Крім того, у зв`язку з невірною кваліфікацією об`єктивної сторони правопорушення неможливо перевірити, чи є цей документ належним доказом провини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Наведене свідчить про те, що в діяннях ОСОБА_1 відсутня як суб`єктивна, так і об`єктивна сторона складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення, що виключає його відповідальність, так як відсутній склад адміністративного правопорушення в цілому.

У справі, що розглядається, захисник особи щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення фактино оскаржує дії Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо складання акту № Ц/ЧК/26588/286 від 22.11.2024 року за наслідками проведення позапланової перевірки та дотримання процедури проведення такої перевірки. Разом тим, заперечення захисника в цій чатині судом сприймаються критично, оскільки дії Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці в установленому законом порядку не оскаржувалися, матеріали справи доказів за наслідками такого оскарження не містять.

Розглянувши клопотання захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про витребування в Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці оригіналу другого примірника Протоколу про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/26588/172/П/ПТ від 26.11.2024 року та Акту № Ц/ЧК/26588/286 від 22.11.2024 року, суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як передбачено ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Адвокатом Герасько М.Г., не надано підтвердження, що дані докази неможливо отримати самостійно, а тому, суд не вбачає необхідності у витребуванні вказаних доказів, оскільки вони не мають вирішального доказового значення для правильного вирішення справи за ч. 1 ст. 41 КУпАП, крім того наявні в матеріалах справи, а їх витребування лише призведе до затягування розгляду справи, а тому з метою об`єктивного розгляду справи, суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого притягнуто до адміністративної відповідальності у вчинені кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу осіб, що притягуються до відповідальності, які є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

В контексті наведеного необхідно відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку притягнення особи до відповідальності має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при складанні протоколу про вчинення адміністративного правопорушення зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин, провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 41 КУпАП, відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Катеринопільський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.В. Лазаренко