П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" лютого 2025 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Аксьонова В.Є.

секретаря судового засідання Дзюби І.С.

за участю прокурора Крігер Л.Ю.

особи що притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

представника особи що притягається до

адміністративної відповідальності адвоката Галагуза В.В.

розглядаючи матеріали справи про притягнення до відповідальності які надійшли з Департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, працююча директором Національного музею космонавтики імені С.П. Корольова, депутата VIII скликання у Житомирській обласні раді, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи у період з 27.11.2020 по теперішній час депутатом Житомирської обласної ради восьмого скликання та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі - Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог частини 1 статті 45 Закону несвоєчасно без поважних причин подала декларацію особи, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, чим порушила вимоги, передбачені чинним законодавством України.

Відповідно до протоколу Житомирської обласної територіальної виборчої комісії «Про результати виборів депутатів Житомирської обласної ради» від 25.10.2020 обрано депутатів в єдиному багатомандатному виборчому окрузі за єдиними виборчими списками місцевих організацій політичних партій, зокрема ОСОБА_1 .

У відповідності до п. 2 ст. 4 ЗУ «Про статус депутатів місцевих рад», повноваження депутата місцевої ради починаються з дня відкриття першої сесії відповідної ради з моменту офіційного оголошення підсумків виборів відповідною територіальною виборчою комісією і закінчуються в день відкриття першої сесії цієї ради нового скликання, крім передбачених законом випадків дострокового припинення повноважень депутата місцевої ради або ради, до складу якої його обрано.

Так, відповідно до протоколу №1 Першого пленарного засідання 1 сесії Житомирської обласної ради 8 скликання від 27.11.2020 визнано повноваження новообраних депутатів Житомирської обласної ради 8 скликання, зокрема ОСОБА_1 .

Приписами статті 3 Закону визначено коло осіб, на яких поширює свою дію цей Закон, зокрема підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону передбачено його розповсюдження на депутатів місцевих рад.

Відповідно до частини першої статті 45 Закону особи, зазначені у пункті 1, частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством з питань запобігання корупції.

Отже, ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані із корупцією, зокрема за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Пунктом 5 частини 1 статті 12 Закону, передбачено, що Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти. Відповідно до Порядку заповнення подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом голови НАЗК від 23.07.2021 №449/21, щорічна декларація - декларація, яка подається відповідно до частини першої статті 45 Закону (щороку), абзацу другого частини другої статті 45 Закону (після припинення діяльності (після звільнення)) у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», було введено воєнний стан на усій території України, строк дії якого неодноразово продовжувався. Востаннє Указом Президента України від 23.07.2024 №469/2024.

Відповідно до Роз`яснення НАЗК №4 від 07.03.2022 щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю в умовах воєнного стану (подання декларації, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, проведення перевірок), щорічна декларація, подається у період з 00 годин 00 хвилин дня, наступного за днем припинення чи скасування воєнного стану, до 00 годин 00 хвилин відповідного числа третього місяця від такого дня.

12 жовтня 2023 року набрав чинності Закон України №3384-IX, "Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану" ", відповідно до якого відновлено електронне декларування та відкритий доступ (з урахуванням безпекових заходів) до реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Відповідно до Роз`яснень даного Закону з 1 січня до 31 березня 2024 року включно суб`єкти декларування (крім тих, які мають право на відтермінування) повинні подати щорічні декларації за 2023 звітний період.

Згідно даних публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік тільки 09.04.2024 о 10 год. 06 хв., тобто несвоєчасно.

З приводу несвоєчасності подачі електронної декларації за 2023 рік ОСОБА_1 повідомила, що подала її разом з деклараціями за 2021, 2022 роки ще 30.01.2024, однак з невідомих їй причин в квітні уповноважені особи Житомирської обласної ради повідомили їй про відсутність вищезазначеної декларації. В подальшому ОСОБА_1 вжила всіх заходів для подання декларації та подала свою щорічну електронну декларацію за 2023 рік.

Пояснення ОСОБА_1 спростовуються листом НАЗК від 16.09.2024 №47-07/67984-24, яким надано послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» з якого відомо, що ОСОБА_1 зареєструвалася на сайті ЄДРД для подання щорічної електронної декларації за 2023 рік лише 09.04.2024 о 09 год. 34 хв.

У відповідності до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 несвоєчасно без поважних причин подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік поза межами встановлених строків (не пізніше 31.03.2024), а саме 09.04.2024, чим порушила вимоги ч.1 ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції» та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Під час розгляду даної адміністративної справи ОСОБА_1 вину свою у вчиненні вищевказаного адміністративного правопорушення не визнала та пояснила , що декларацію подала вчасно але був збій в роботі сайту і декларація потрапила на сайт Державної податкової служби.

Представник особи що притягається до адміністративної відповідальності адвокат Галагуз В.В. звернувся до суду з клопотанням про закриття справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених статтею 38 КУпАП.

В обґрунтування свого клопотання зазначив, що посилання в протоколі на те, що датою виявлення адміністративного правопорушення слід вважати дату складання протоколу, а саме 19.11.2024р., то такі посилання є неспроможними, оскільки такою позицією порушується право особи на правову визначеність, призводить до того, що право такої особи не бути притягнутим до відповідальності за спливом чітко визначеного законом строку, пов`язується із суб`єктивною поведінкою уповноваженого органу та його посадових осіб, яка може проявлятись у несвоєчасній реєстрації відповідних повідомлень, переданню таких повідомлень на розгляд іншим органам та невиправданих термінах розгляду повідомлень такими органами. Сам факт виявлення адміністративного правопорушення не є тотожним факту складання протоколу.

Крім того, адвокат Галагуз В.В. звертає увагу суду на те, що проект протоколу був направлений управлінням стратегічних розслідувань в Житомирській області для вивчення та погодження до Житомирської обласної прокуратури 01 жовтня 2024 р., що вже викликає сумнів та суперечності у даті виявлення правопорушення.

Таким чином, сторона захисту вважає, що оскільки у повідомленні Житомирської обласної ради про факт несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 , яке отримано НАЗК 23.04.2024, вказано, що «відповідно до частини першої статті 512 Закону України «Про запобігання корупції» повідомляємо про встановлення факту несвоєчасності подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме: щорічної декларації за 2023 рік ОСОБА_1 », тому днем виявлення правопорушення слід вважати саме 15.04.2024р., а не дату складання протоколу 19.11.2024р.

В судовому засіданні прокурор Крігер Л.Ю. просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки вважає що в її діях вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією. Просила призначити стягнення у вигляді 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Крім того, зазначила, що строк притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 слід рахувати з 19.11.2024 , оскільки саме ця дата є днем виявлення адміністративного правопорушення , тобто на даний час строк накладення адміністративного стягнення не сплив. Щодо клопотання сторони захисту про закриття даної справи про адміністративне правопорушення заперечила, просила відмовити у задоволенні.

Суд заслухавши думку прокурора, клопотання сторони захисту, думку особи , що притягається до адміністративної відповідальності приходить до наступного висновку.

У відповідності до пункту 15 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2, пункті 4 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1,підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, протягом 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Пунктом 5 частини 1 статті 12 Закону, передбачено, що Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Судом встановлено, що відповідно до послідовності дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які вчинила ОСОБА_1 , остання подала декларацію за 2023 рік 09.04.2024 року, тобто несвоєчасно.

Відповідно до частини 4 статті 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Правопорушення, яке інкриміноване ОСОБА_1 , пов`язане з корупцією, при цьому особливістю правопорушень, пов`язаних з корупцією, є те, що початок перебігу строку для накладення адміністративного стягнення розпочинається з дня його виявлення незалежно від того, чи є зазначене порушення триваючим, таким чином моментом виявлення правопорушення є момент, коли зроблено висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, тобто повідомлення про факт несвоєчасного подання декларації особи , уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яке було складено радником відділу забезпечення діяльності керівництва обласної ради (патронатна служба) виконавчого апарату , Житомирської обласної ради, уповноважена особа з питань запобігання та виявлення корупції у Житомирській обласній раді ОСОБА_2 направлено 15.04.2024 року та отримано Національним агентством з питань запобігання корупції 23.04.2024 року (№49305/0/06-24).

При цьому особливістю правопорушень, пов`язаних з корупцією, є те, що початок перебігу строку для накладення адміністративного стягнення розпочинається з дня його виявлення незалежно від того, чи є зазначене порушення триваючим.

Відтак принципове значення для правильного вирішення даної справи має визначення точної дати (дня) виявлення та вчинення зазначених правопорушень, так як саме від цього часу відраховується відповідний строк.

Натомість, суд вважає, що момент виявлення порушення не можна ототожнювати з часом складення протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки останній є засобом не виявлення, а фіксації правопорушення. Факт виявлення порушення це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення.

У законодавстві чітко не визначено, що є моментом виявлення правопорушення, тоді як судова практика послідовно пов`язує цей момент з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. Днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення (постанова Верховного Суду від 28.02.2019 в справі №149/2498/17).

Таким чином суд вважає, що моментом виявлення адміністративного правопорушення по даній справі відносно ОСОБА_1 є 23.04.2024 року.

Інших письмових доказів, які б свідчили про те, що уповноважена посадова особа, дізналася про факт несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 раніше вказаної дати, матеріали провадження не містять.

Справа про адміністративне правопорушення надійшла до Корольовського районного суду м. Житомира 21.11.2024 року, тобто, фактично справа надійшла на розгляд суду після спливу шести місяців з дня виявлення несвоєчасного подання ОСОБА_1 щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік.

З наведеного вбачається, що на день розгляду даної справи про адміністративне правопорушення встановлений ст. 38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення сплив.

Відповідно до п.7 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на момент розгляду справи закінчився строк, передбачений ст. 38 КУпАП.

При вирішенні питання щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із закінченням на момент розгляду такої справи строків накладення адміністративного стягнення, визначених статтею 38 КУпАП, необхідно враховувати положення статті 6 Конституції України, згідно з якою органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.

Згідно ст.19 Конституції України суди при здійсненні правосуддя повинні діяти у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України.

Згідно п.7 ч. 1ст. 247 КУпАП положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення, не міститься.

Зі змісту абз. 1ст. 247 КУпАП слідує, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 280 КУпАП, у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи або визнання відсутності в діях особи складу та події адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і можливість прийняття таких взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст.284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини та призначення адміністративного стягнення.

Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення, у визначені ст.38 КУпАП, строки.

Крім того, суд наголошує, що при вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, першочерговим є встановлення судом встановленого строку накладення адміністративного стягнення, за умови закінчення якого суду або уповноважений орган взагалі позбавлені можливості досліджувати та вирішувати питання про наявність в діях особи ознак адміністративного проступку.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 11.07.2018 (справа № 308/8763/15-а).

Суд критично оцінює доводи прокурора про те, що строк виявлення адміністративного правопорушення слід рахувати з дня складання протоколу, а саме з 19.11.2024 року, оскільки таке твердження суперечить положенням ст. 38 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, суд задовольняє клопотання сторони захисту.

Приймаючи до уваги те, що на час розгляду даної адміністративної справи в суді закінчились строки, передбачені ст. 38 КУпАП, коли особа, котра вчинила адміністративне правопорушення може бути притягнута до адміністративної відповідальності та їй може бути призначено адміністративне стягнення, провадження по даній адміністративній справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 38, 247, 283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити в зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом десяти днів з дня її винесення.

Cуддя В. Є. Аксьонов