ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2025 р. Суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області Хомченко С.І., розглянувши протоколи Серії ВАД №182822 від 25.12.2024 року, Серії ВАД №182823 від 25.12.2024 року і матеріали, які надійшли з відділу поліції №1 Нікопольського РУП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Марганець, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого АТ «Марганецький ГЗК»

за ч.3 ст. 173-2, ч.2 ст. 173-8КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

25.12.2024 року о 15-44 год. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою АДРЕСА_1 , вчинив відносно своєї дружини ОСОБА_2 насильство, а саме умисні дії психологічного та морального характеру, що виразились у спробі проникнути до житла, гучному стуканні у двері, спробі вчинити конфлікт, чим своїми діями вчинив насильство в сім`ї та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.173-2 КУпАП.

25.12.2024 року о 18-18 год. ОСОБА_1 не виконав вимоги термінового заборонного припису про зобов`язання залишити місце проживання постраждалої особи строком на 3 доби, знаходився за адресою АДРЕСА_1 , чим своїми діями скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.173-8 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнав частково.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що « сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд приходить до висновку, що право особи, щодо якої складено адміністративний протокол, на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і спів ставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Провина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ст. 173-2 ч. 3, ст. 173-8 ч.2 КУпАП, підтверджується матеріалами адміністративної справи, а саме: протоколами про адміністративне правопорушення ВАД №182822 від 25.12.2024 року, ВАД №182823 від 25.12.2024 року, рапортом та поясненнями.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173-2 ч.3, ст. 173-8 ч.2 КУпАП.

Відповідно дост.33 КУпАПпри накладенні адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують його відповідальність.

Згідно зі ст.251 КУпАП, суду надані докази провини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173-2 ч.3, ст. 173-8 ч.2 КУпАП, що дозволяє суду, визнати останнього винним.

Призначаючи вид адміністративного стягнення, суд враховує характер і міру громадської небезпеки скоєного, особу правопорушника, ступінь вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Судом не встановлені обставини, які пом`якшують або обтяжують його відповідальність.

Санкція ч.3 ст. 173-2 КУпАП передбачає накладення штрафу від шістдесяти до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або адміністративний арешт на строк від трьох до п`ятнадцяти діб.

Санкція ч.2 ст.173-8 КУпАП передбачає накладення штрафу від двадцяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до десяти діб.

Відповідно до ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, тому вважаю, що по відношенню до ОСОБА_1 необхідно застосувати правила ст. 36 КУпАП, наклавши на нього стягнення у виді штрафу, передбаченого ст. 173-2 ч.3 КУпАП.

Згідност.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі ухвалення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, з урахуванням обставини справи, керуючись ст. 36, ст. 40-1, ч.3 ст. 173-2, ч.2 ст. 173-8, ст.ст. 283,284 КУпАП ,-

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчинені адміністративних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 173-2, ч.2 ст. 173-8 КУпАП, притягнути до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 173-2 КУпАП і піддати його адміністративному стягненню у виді штрафу у розмірі шестидесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що на день розгляду справи становить 1020 (одна тисяча двадцять) грн. на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 605,60 грн.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Марганецький міський суд Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова подається до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: С. І. Хомченко