Провадження № 3/554/54/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2025 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Микитенко В.М., з участю секретаря Ул`яненка Д.С., особи, що притягається до відповідальності ОСОБА_1 , захисника Дробахи А.Е., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої лікарем стоматологом ФОП ОСОБА_1 , ідентифікаційний код не встановлено, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , не судимої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , за ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Учасник освітнього процесу - учень 8А класу Полтавського наукового ліцею № 3 Полтавської міської ради, розташованого за адресою: м. Полтава, вул. В`ячеслава Чорновола, 4, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , групою осіб з однокласником, матеріали справи щодо якого розглядаються в окремому провадженні, здійснював систематичний булінг (цькування), тобто психологічне насильство, щодо іншого однокласника - малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Зокрема, із застосуванням засобів електронних комунікацій - месенджера «Telegram», в чаті «група 8А класу без мучителя» та в приватних повідомленнях за допомогою голосових повідомлень, з 15.09.2024 року по 15.11.2024 року умисно поширював неправдиві чутки, образливі жарти, насмішки, використовуючи при цьому ненормативну лексику, внаслідок чого принижував його людську гідність, внаслідок чого могла бути заподіяна шкода психічному здоров`ю потерпілого.

У діях малолітнього ОСОБА_2 убачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 173-4 КУпАП - булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному насильстві, із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчинялось стосовно малолітньої особи, внаслідок чого могла бути заподіяна шкода психічному здоров`ю потерпілого, вчинене малолітнім, групою осіб.

За такі діяння, згідно з ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, стягнення накладається на батьків або осіб, які їх замінюють.

ОСОБА_1 у судовому засіданні провину не визнала. Вказала, що із ОСОБА_4 її син дружив, проте не оспорює, що можливо останній застосував у спілкування з однокласниками ненормативну лексику, пояснюючи, що це було нормою їх взаємного спілкування.

ОСОБА_2 не заперечував, що нецензурно висловлювався на адресу ОСОБА_3 і за свою поведінку йому соромно.

Захисник Дробаха А.Е. просив закрити справу, мотивуючи, що вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 173-4 КУпАП не доведено, оскільки остання факту правопорушення не визнає та докази цьому відсутні. Зокрема, відсутні пояснення ОСОБА_3 , а позиція його матері ґрунтується на непрямих доказах та суб`єктивному сприйнятті події. На відеозаписах видно, що учні ОСОБА_5 та ОСОБА_6 дають пояснення з приводу відносин з ОСОБА_7 та зазначають, що в деяких випадках були не праві, але загалом відносини будувались на підліткових жартах з урахуванням реалій життя підлітків. Аудіозаписи є неповними, короткими, а фрази вирвані з контексту, тому невідомий зміст всього діалогу. Голос не можливо ідентифікувати, не встановлено хто його записував. Вважає ці докази не належними і не допустимими. ОСОБА_2 дисциплінований та стриманий у висловах та діях, про що свідчить його характеристика, видана класним керівником 8-а класу ОСОБА_8 . Покликаючись до положень ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, вважає, що для наявності складу цього правопорушення необхідна сукупність умов, що, зокрема охоплюються й іншими частинами цієї статті. Зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь-які висновки про проведення судово-психологічних досліджень щодо повідомлення про булінг, анкети опитування учнів, протоколи психоконсультаційного дослідження дитини, протокол професійної бесіди психолога. На його думку, в протоколі не зазначено які саме дії по відношенню до учениці були вчинені та чи заподіяно шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілого, вважаючи встановлення цієї обставини обов`язковим. Виклад обставин правопорушення у протоколі вважає абстрактним та неконкретизованим. Не виключає, що могли бути певні сутички та конфлікти між однокласниками, проте не кожний конфлікт є булінгом.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши та оцінивши зібрані докази, приходить до такого висновку.

Частина 4 ст. 173-4 КУпАП, за якою складено протокол щодо ОСОБА_1 , тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, у разі вчинення булінгу малолітньою або неповнолітньою особою віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років, групою осіб.

Виходячи з правової конструкції означеної норми, для накладення на батьків дитини адміністративного стягнення достатньо встановити факт булінгу їх малолітньою (неповнолітньою) дитиною учасником освітнього процесу стосовно інших учасників освітнього процесу.

Булінг (цькування), згідно з частиною 1 ст. 173-4 КУпАП, визначається як діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Таким чином, наслідком указаного діяння є не лише заподіяння шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілого, як про це зазначає захисник, а й можливість заподіяння такої шкоди. Можливість відображає об`єктивно існуючий і внутрішньо зумовлений стан у його незавершеному, потенційному розвитку. Мірою можливості є імовірність.

Науково доведено, що психологічний вид насильства характеризується використанням емоційного тиску, заподіянням психологічних травм, в результаті чого психічний (психологічний) стан дитини може значно постраждати, що впливає на її розвиток та самоповагу.

Дитина, яка потерпає від психологічного насильства, може відчувати постійний страх, невизначеність та почуття власної неповноцінності. Це може призвести до зниження самооцінки, емоційних проблем, а також вплинути на її поведінку та навчання.

До учасників освітнього процесу, відповідно до ч. 1 ст. 52 Закону України «Про освіту», відносять: здобувачів освіти; педагогічні, науково-педагогічні та наукові працівники; батьки здобувачів освіти; фізичні особи, які провадять освітню діяльність; інші особи, передбачені спеціальними законами та залучені до освітнього процесу у порядку, що встановлюється закладом освіти.

Пункт 8 ч. 1 ст. 1 цього закону визначає, що здобувачі освіти це вихованці, учні, студенти, курсанти, слухачі, стажисти, аспіранти (ад`юнкти), інші особи, які здобувають освіту за будь-яким видом та формою здобуття освіти.

З матеріалів справи убачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є учнями 8А класу Полтавського наукового ліцею № 3 Полтавської міської ради, розташованого за адресою: м. Полтава, вул. В`ячеслава Чорновола, 4, тому на час складення протоколу про адміністративне правопорушення та описаних у ньому подій були малолітніми учасниками освітнього процесу (а.с. 5, 11-12).

За заявою від 17.11.2024 року ОСОБА_9 матері малолітнього ОСОБА_7 (а.с. 2-5) про булінг щодо її сина з боку ОСОБА_10 та іншого учня, відносно якого матеріали виділені в окреме провадження, який проявлявся у систематичній, великій кількості словесних образ з використанням ненормативної лексики, погроз, образливих жартів у соціальних мережах, в тому числі Телеграм-чаті класу, проведено засідання комісії Наукового ліцею № 3 Полтавської міської ради та визнано факт булінгу з боку ОСОБА_11 та іншого учня щодо ОСОБА_12 . Письмові пояснення ОСОБА_9 цей факт повністю підтверджують ( а.с. 9).

В судовому засіданні представник потерпілого ОСОБА_9 безпосередньо суду пояснила, що її син ОСОБА_7 з першого класу навчається із ОСОБА_13 та ОСОБА_14 . Вони не товаришували, проте іноді разом проводили вільний час, особливо на літніх канікулах 2024 року. Коли 01 вересня 2024 року пішли до школи син говорив їй, що ОСОБА_15 та ОСОБА_16 не хочуть із ним дружити. У листопаді він прийшов додому в пригніченому стані, не міг нічого їсти, хвилювався. Сказав, що «вже не може». Тоді вона його розпитала у чому справа і він повідомив, що ОСОБА_15 та ОСОБА_16 постійно його ображають, надсилають образливі повідомлення йому у загальний чат класу в Телеграмі, налаштовують проти нього однокласників. При цьому показав ці голосові повідомлення в чаті 8-А класу. Ці повідомлення надсилались із номерів телефонів ОСОБА_11 та ОСОБА_17 , на них були їх голоси. Їх вона точно впізнала, бо неодноразово із ними спілкувалась. Повідомлення були систематичні (близько сорока), адресовані її сину, і на всіх них містилась нецензурна, образлива та агресивна лайка. На це син запитував у них, що вони хочуть, проте образливі повідомлення від них продовжувались. Тоді вона написала заяву на ім`я директора школи та додала вказані повідомлення. За результатами розгляду її заяви відповідною комісією було встановлено факт булінгу та здійснено звернення до правоохоронних органів.

Свідок ОСОБА_18 в судовому засіданні не спростовувала, що між ОСОБА_19 та її сином ОСОБА_14 був конфлікт і не виключено, що останній висловлювався нецензурною лайкою, в тому числі на прослуханих судом аудіозаписах. Свідок ОСОБА_16 суду також це підтвердив.

Судом безпосередньо досліджено надані ОСОБА_9 аудіо записи, які були предметом перевірки та ідентифікації педагогічного складу вказаного ліцею. З них убачається систематична ненормативна та агресивна лексика з боку ОСОБА_11 щодо адресата, що не заперечувалось і стороною захисту (а.с. 13). А також самим ОСОБА_20 , зокрема щодо того, що адресатом був саме ОСОБА_21 . У своїх письмових поясненнях ОСОБА_15 підтвердив, що здійснював жорстокі насмішки над ОСОБА_22 , в тому числі через старі образи (а.с. 6).

Клопотання сторони захисту, про закриття справи, з огляду на викладене, не підлягає задоволенню.

При цьому показання свідка ОСОБА_23 класного керівника 8-А класу ліцею №3, яка заперечила факт булінгу у школі, не спростовують фактичних обставин справи, зважаючи, що остання не обізнана про систематичні образи на адресу ОСОБА_24 через месенджер ОСОБА_25 , бо вона не є учасником групи однокласників.

Відсутність письмового пояснення ОСОБА_3 та його показань суду, не є перешкодою для встановлення факту булінгу щодо нього, враховуючи, що він є малолітнім та в нього отримано пояснення із застосуванням відеозапису, яке приєднано до справи, а також інші об`єктивні докази. Суд вважає, що останній не повинен зайвий раз піддаватись допиту та переживанням з приводу того, що сталося. Застосовними при цьому є стандарти правосуддя, дружнього до дитини.

Пояснення ОСОБА_9 є послідовними та цілком прийнятними, підстав вважати, що вона обмовила ОСОБА_11 не вбачається. До того ж ці пояснення підтверджуються наданими нею звукозаписами, які шокували суд з точки зору систематичності високого рівня агресії та невихованості учнів 8 класу сучасного ліцею, рівня їх зневаги до адресата.

Відсутність висновків про проведення судово-психологічних досліджень щодо повідомлення про булінг, анкет опитування учнів, протоколів психоконсультаційного дослідження дитини, протоколу професійної бесіди психолога, на що звертає увагу захисник, не спростовують встановлених судом фактичних обставин справи.

Виклад фактичних обставин правопорушення у протоколі є необхідним і достатнім для кваліфікації діяння як булінгу та прийняття справедливого рішення.

Надані захисником постанови суддів про закриття інших справ за ст. 173-4 КУпАП не є обов`язковими для врахування судом. Вони не містять преюдицій та взірцевого застосування норм права.

Зібрані у справі докази доводять факт булінгу щодо ОСОБА_24 з боку ОСОБА_11 групою осіб, тому матір останнього ОСОБА_1 повинна бути піддана адміністративному стягненню.

З огляду на характер та тривалість правопорушення, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, наявність у ОСОБА_1 постійного місця проживання та роботи, відсутність судимостей, на рівні мінімальної межі.

Згідно із ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, стягується судовий збір з особи на яку накладено адміністративне стягнення.

Керуючись ст. 40-1, ч. 4 ст. 173-4, ст. ст. 307-308 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення, передбачене ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 1700 гривень (отримувач коштів: ГУК у Полтавській області/м. Полтаві/21081100; код отримувача (код ЄДРПОУ): 37959255; Банк: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку (IBAN): UA0016719; код класифікації доходів бюджету: 21081100) в дохід держави (стягувач Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір 605,60 гривень на користь держави (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Роз`яснити особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, що штраф має бути сплачений не пізніше як через 15 (п`ятнадцять) днів з дня отримання постанови із наданням відповідної квитанції про сплату штрафу до канцелярії суду, у разі несплати добровільно штрафу протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення копії постанови, при примусовому виконанні постанови суду згідно ч. 2 ст. 308 КУпАП, штраф підлягає стягненню у подвійному розмірі у сумі 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 діб до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави.

Строк звернення постанови до виконання три місяці.

Суддя В. М. Микитенко