Справа № 375/94/25
Провадження № 3/375/240/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2025 року селище Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Банах-Кокус О.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Управління патрульної поліції у Київській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за частиною 2 статті 126 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

23 грудня 2024 року близько 22 год 14 хв ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи на вул. Вокзальна, 86, у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області, керував транспортним засобом ВАЗ 21093 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , не маючи при собі посвідчення водія та ніколи його не отримував, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 126 КУпАП.

На розгляд срави неповнолітній ОСОБА_1 не з`явився, про час і місце розгляду справи були повідомлені судом своєчасно та належним чином.

Натомість на розгляд справи з`явився його законний представник - батько ОСОБА_2 та надав пояснення, в яких зобов`язувався не надавати синові керувати транспортним засобом до отримання ним посвідчення водія.

У зв`язку з чим, враховуючи скорочені строки розгляду справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності ОСОБА_1 . При цьому суд також враховує, що категорія правопорушення за ст.126 КУпАП не відноситься до тієї категорії справ, по яким присутність в судовому засіданні особи, яка притягається до відповідальності, є обов`язковою (ч.2 ст.268 КУпАП).

Слід також відзначити, що і Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи, вище викладене особа зобов`язана сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

При цьому, розгляд справ у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (ст.23 КУпАП). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справ та не вирішенням її по суті.

Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки подальше відкладення розгляду справ нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно й об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, приходжу до висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 126 КУпАП, що підтверджується, наступними доказами: протоколом про адміністративне правопорушення ЕПР1 № 203363 від 23.12.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 23.12.2024; розпискою ОСОБА_2 від 23.12.2024; рапортом працівника поліції від 23.12.2024, диском з відеозаписом фіксації події на нагрудні боді камери працівників поліції.

Згідно із ст. 12 КУпАП адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 КУпАПдо осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені ст. 24-1 КУпАП.

За змістом ч. 2 ст. 13 КУпАПу разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративного правопорушення, передбаченого в тому числі ст. 126 КУпАП, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника до зазначених осіб (за винятком осіб, які вчинили правопорушення, передбачені статтею 185) можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені статтею 24-1цього Кодексу.

Оцінюючи обставини справи, суд враховує, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є неповнолітньою особою, відсутність у нього офіційного працевлаштування й стабільного джерела доходів, не притягнення його до відповідальності за жодні правопорушення.

З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника, який є неповнолітнім, приходжу до висновку, що до нього можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені ст. 24-1 КУпАП.

Згідно ст. 24-1 КУпАП за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років можуть бути застосовані такі заходи впливу: 1) зобов`язання публічно або в іншій формі попросити вибачення у потерпілого; 2) попередження; 3) догана або сувора догана; 4) передача неповнолітнього під нагляд батькам або особам, які їх замінюють, чи під нагляд педагогічному або трудовому колективу за їх згодою, а також окремим громадянам на їх прохання.

До обставин, які відповідно до ст. 34 КУпАП пом`якшують відповідальність неповнолітнього ОСОБА_1 , за вчинене ним адміністративне правопорушення, суд відносить вчинення правопорушення неповнолітньою особою.

Обставин, які відповідно до ст. 35 КУпАП обтяжують відповідальність неповнолітнього ОСОБА_1 судом не встановлено.

Заходи впливу, передбачені ст. 24-1 КУпАП не є адміністративним стягненням в розумінні ст. 23 КУпАП, а є альтернативними заходами впливу, які можуть бути застосовані тоді, коли виховання неповнолітнього правопорушника є можливим без накладення адміністративного стягнення у загальному порядку.

Отже, з урахуванням обставин справи, та характеру вчиненого правопорушення, даних про особу, враховуючи суспільну небезпеку вчиненого правопорушення, особу порушника, який є неповнолітнім, приходжу до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_1 захід впливу у вигляді попередження.

Відповідно до вимог ст.40-1 КУпАП судовий збір стягується лише в разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що відповідно до ст.24-1 КУпАП захід впливу у вигляді попередження не є адміністративними стягненням, тому судовий збір не підлягає стягненню з неповнолітнього ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 123, 24-1, 126, 283-284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосувати до нього захід впливу, передбачений ст. 24-1 КУпАП України, у вигляді попередження.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст.7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області.

Суддя Олена БАНАХ-КОКУС