Справа № 138/3395/24
Провадження №:3/138/14/25

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2025 року м. Могилів-Подільський

Суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Савкова І.М., за участю секретаря Цибульської Т.І., захисника-адвоката Томай К.О., законного представника ОСОБА_1 розглянувши в приміщенні міськрайсуду матеріали, які надійшли від Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Клембівка, Ямпільського району Вінницької області та жительки АДРЕСА_1 , громадянки України, на утримані двоє малолітніх дітей 2013 та 2015 року народження, паспорт НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , ном. тел. НОМЕР_3 , -

за ч.3 ст. 173-4 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 306821 від 19.11.2024 відносно ОСОБА_2 за ч.3 ст.173-4 КУпАП, згідно якого, ОСОБА_2 в період часу із 15.10.2024 по 11.11.2024 не вживала заходів до свого малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який під час освітнього процесу в Озаринецькому ліцеї, що по вул. Соборній, 1 в с. Озаринці Могилів-Подільського району Вінницької області, вчинив булінг психологічного характеру щодо своєї однокласниці ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , внаслідок чого їй була заподіяна шкода психологічному здоров`ю.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину за ч.3 ст.173-4 КУпАП не визнала. Пояснила, що діти навчаються в одному класі з першого класу. Від вчителів надходили зауваження про те, що діти конфліктують. Діти активні, енергійні. Зі слів сина ініціатором конфліктів є ОСОБА_4 .. Вживала заходів щодо виховання, зокрема після повідомлення від 11.11.2024.

ОСОБА_1 мати малолітньої потерпілої ОСОБА_4 в судовому засіданні, повідомила, що образи з боку ОСОБА_3 на адресу її доньки тривають з 2-го класу. Зверталася до попереднього директора 2 роки тому. Образи постійно через день, через неділю. З письмовими заявами до школи не зверталася. Після того як розбив відро об голову приходила до школи, ОСОБА_3 на зауваження директора посміхався, не відреагував, тому мусила звернутися до поліції. У лікарню не зверталися, тілесних ушкоджень не було. Донька засмучена, не бажає ходити до школи, пояснює такий стан постійними образами ОСОБА_3 , щодо її зовнішнього вигляду. Підтвердила, що від класного керівника надходили зауваження відносно її доньки також.

Свідок ОСОБА_5 директор Озаринецького ліцею Могилів-Подільської міської ради, суду дала покази, згідно яких раніше звернень та заяв щодо булінгу до неї не надходило. Веде окремий курс в 6 класі, охарактеризувала клас як активний, жвавий. Щодо поведінки ОСОБА_3 на уроках зазначила, що скарги були дрібні та стосувалися освітнього процесу. Зазначила, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від початку навчального семестру сиділи за однією партою та комунікували, не знає, що раптом сталося. Загалом сім`ю ОСОБА_6 охарактеризувала як порядних, організованих. Батьки завжди реагували на зауваження вчителів. Також свідок зазначила, що в школі розроблені механізми реагування на випадки булінгу в школі. Наразі таких випадків не було зафіксовано.

Свідок ОСОБА_7 вчитель ОСОБА_8 ліцею, класний керівник 6 класу. В судовому засіданні повідомила, що в класі навчається 23 учні, всі активні, появляють лідерські якості. Розповіла, що ОСОБА_3 порушує освітній процес не частіше інших дітей. Повідомила, що ОСОБА_4 проявляє себе в школі як активна, енергійна, ініціативна школярка. Якби були б зміни в поведінці ОСОБА_4 , наприклад пригнічення чи образа, то помітила б. Відносини між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 неоднорідні, одного дня діти дружать, іншого можуть використовувати словесні образи один до одного. Після заяви матері ОСОБА_4 до правоохоронних органів, між дітьми не спостерігались зміни в поведінці, вони разом ходили до магазину та працювали в парі на уроках.

Свідок ОСОБА_9 психолог Озаринецького ліцею Могилів- Подільської міської ради. Розповіла, що на базі ліцею вона регулярно проводить профілактичні бесіди з учнями для запобігання ситуацій булінгу в школах. Охарактеризувала клас, як великий, шумний, діти енергійні та конкурують між собою. Пояснила, що звернень до неї щодо булінгу не було, дізналась про заяву після електронного повідомлення від правоохоронних органів на адресу навчального закладу. Після цього проводила корекційні роботи з ОСОБА_3 , мати ОСОБА_4 відмовилась від них, наголосила, що сама поговорить із донькою. Після звернення до поліції, змін у поведінці ОСОБА_4 , які б свідчили про цькування щодо неї, не виявила.

Малолітній ОСОБА_3 , допитаний в судовому засіданні в присутності психолога ОСОБА_10 .. Повідомив, що дійсно міг обізвати ОСОБА_4 , але це була захисна реакція на образи з її боку. А взагалі відносини нормальні, продовжуються спілкуватися, разом ходять на додаткові заняття з музики.

Малолітня ОСОБА_4 , допитана в судовому засіданні в присутності психолога ОСОБА_10 .. Повідомила, що ОСОБА_3 ображає її нецензурною лексикою. Образи відбуваються через день, починаючи з 4 класу. Що стало причиною не пам`ятає. При цьому підтвердила, що продовжують спілкуватися та ходити разом на музику, інколи також буває ініціатором суперечок. Підтвердила, що через постійні образи не хотіла ходити до школи, але після розмови з бабусею та матір`ю вирішила не звертати уваги.

Психолог ОСОБА_10 в судовому засіданні після допиту дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 охарактеризувала, що при ситуації та відносинах, що виникли між дітьми відсутні ознаки булінгу.

Свідок ОСОБА_11 начальник СЮП ВВР Могилів-Подільського РВП, в судовому засіданні повідомила, що ОСОБА_1 12.11.2024 звернулася із заявою. З метою перевірки заяви їздила до школи, опитувала батьків, викладачів та дітей щодо ситуації яка склалася між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .. Відібравши пояснення у матері потерпілої та ОСОБА_4 , зробила висновок скласти протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.173-4 КУпАП. Підтвердила, що в травні 2024 році проводила лекції в ОСОБА_12 , зокрема в даному класі, скарг від дітей не надходило.

Захисник адвокат Томай К.О. в судовому засіданні просила справу про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Клопотання мотивоване тим, що протокол про адміністративне правопорушення не містить зазначення суті адміністративного правопорушення, тобто всієї його складової об`єктивної сторони. Зокрема, у протоколі не зазначається, чи мало діяння систематичний характер, якщо так, - то в який період часу, з конкретною вказівкою на час кожної події. Крім того, сторона захисту звертає увагу, що ОСОБА_2 не є суб`єктом вчинення даного правопорушення. Зазначає, що матеріали справи не містять додаткових відомостей, доказів та пояснень, які могли стати підставою для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності.

В підтвердження вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.173-4 КУпАП, надано та досліджено в судовому засіданні: протокол про адміністративне правопорушення від 19.11.2024 серії ВАД №306821; рапортчергового Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області від 12.11.2024; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 12.11.2024; письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , копію наказу Озаринецького ліцею Могилів-Подільської міської ради №139 від 30.08.2024 про створення постійно діючої комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) в ОСОБА_12 ; копію наказу Озаринецького ліцею Могилів-Подільської міської ради №140 від 30.08.2024 про створення постійно діючої комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) учасників освітнього процесу в ОСОБА_12 у 2024-2025 навчальному році; копію плану заходів щодо запобігання булінгу (цькування) в ОСОБА_12 -Подільської міської ради на 2024-2025 навчальний рік; копію наказу Озаринецького ліцею Могилів-Подільської міської ради №259 від 13.11.2024 про оформлення протоколів засідання постійно діючої комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) в ОСОБА_12 ; копію протоколі №1 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) в ОСОБА_12 -Подільської міської ради від 13.11.2024; копію протоколу №2 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) в Озаринецькому Ліцеї Могилів-Подільської міської ради від 15.11.2024; характеризуючі документи щодо малолітнього ОСОБА_3 .

Дослідивши зміст протоколу з додатками, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, законного представника, захисника, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності зі ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до пункту 4 частин третьої статті 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Згідно ч.3 ст.173-4 КУпАП, яка інкримінується ОСОБА_2 , адміністративна відповідальність настає за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років.

Відповідно до ч. 3 ст.173-4 КУпАП України діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років, - тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють.

Диспозицією ч.1 ст.173-4 КУпАП встановлена відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про охорону дитинства» булінг (цькування) - психологічне, фізичне, економічне чи сексуальне насильство, тобто будь-яке умисне діяння (дія або бездіяльність), у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, яке систематично вчиняється особою стосовно дитини, з якою вони є учасниками одного колективу, або дитиною стосовно іншого учасника одного колективу та яке порушує права, свободи, законні інтереси потерпілої особи та/або перешкоджає виконанню нею визначених законодавством обов`язків.

Згідно вимог ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

З аналізу вказаного протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №306821 від 19.11.2024, судом вбачається, що суть адміністративного правопорушення викладена без конкретизації об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.173-4 КУпАП, зокрема, в протоколі не зазначено, які саме насильницькі дії психологічного (фізичного) характеру були вчинені малолітнім ОСОБА_3 по відношенню до малолітньої потерпілої ОСОБА_4 ; чи мало таке діяння систематичний характер, якщо так, то в який період часу, з конкретною вказівкою на час кожної події; в чому виразилась шкода психічного характеру заподіяна потерпілій.

Вказані недоліки допущені під час складання протоколу, позбавляють суд можливості перевірити в ході судового розгляду, наявність обов`язкових для даного виду адміністративного правопорушення ознак та спростувати позицію захисту.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav.Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

У відповідності до ст.62 Конституції України, ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути притягнута до відповідальності, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

У п. 43 рішення ЄСПЛ від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), сформовано висновок згідно з яким «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.173-4 КУпАП.

Керуючись п.1 ст.247,284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч.3 ст.173-4 КУпАП згідно протоколу серії ВАД №306821 від 19.11.2024 у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Могилів-Подільський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя: І.М.Савкова