Провадження по справі № 3/522/1583/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2025 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Іванов В.В., при секретарі Урум Т.В., за участю потерпілого ОСОБА_1 , розглянувши адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

17.11.2024 о 18 год. 00 хв., громадянка ОСОБА_3 , знаходячись за адресою: м. Одеса, вул. Коблевська, 40 пошкодила переднє та заднє лобове скло транспортного засобу «Volkswagen Tiguan» д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_1 , чим вчинила дрібне хуліганство, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

Правопорушник ОСОБА_3 в судові засідання, призначені на 20.12.2024, 26.12.2024, 10.01.2025, 17.01.2025, 28.01.2025, 04.02.2025, 06.02.2025 не з`являлась, про місце, день та час розгляду адміністративного протоколу, складеного відносно неї, повідомлялась належним чином, шляхом направлення повідомлення на номер мобільного телефону, зазначений правопорушником ОСОБА_3 під час складання протоколу, яке останньою отримувалось, про що свідчить довідка про отримання повідомлення. Про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомляла. За таких обставин, суддя вважає, що правопорушник не з`явилась до суду без поважних причин.

19.12.2024 адвокат Єлуашвілі І.В., діючий в інтересах особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , звернувся до суду із клопотанням про відкладення розгляду справи та надання часу для ознайомлення з матеріалами адміністративної справи. Згідно розписки від 23.12.2024 адвокат Єлуашвілі І.В. ознайомився з матеріалами справи.

У судові засідання, призначені на 26.12.2024, 10.01.2025, 17.01.2025, 28.01.2025, 04.02.2025, 06.02.2025 адвокат Єлуашвілі І.В. не з`являвся, причини неявки суду не повідомив.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб - сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, порушені не були.

На підставі ст. 168 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Неявку до суду ОСОБА_3 та її захисника Єлуашвілі І.В. суд вважає способом захисту останніх з метою ухилення ОСОБА_3 від притягнення до адміністративної відповідальності за скоєне правопорушення, тому суддя вважає за можливе розглянути справу у відсутності ОСОБА_3 та її захисника Єлуашвілі І.В.

Більш того, в умовах воєнного стану, з огляду на неприпустимість зупинення роботи судів та здійснення правосуддя та на необхідність дотримання розумних строків розгляду справ, суд повинен розглядати справи у строки, передбачені КУпАП.

У судовому засіданні потерпілий ОСОБА_1 зазначив, що на час воєнного стану на території України працює з дому. Оскільки після обстрілів в м. Одесі часто відключали електроенергію, купив інверторний генератор. Влітку 2024 в їх будинку з`явилась ОСОБА_2 , яка стала пошкоджувати його майно, а саме голосно гупала в його двері. Так як поведінка ОСОБА_4 є неадекватною, потерпілий ОСОБА_1 купив акумуляторні батареї.

17.11.2024 після чергових ракетних обстрілів в м. Одесі виключили електроенергію, та ОСОБА_1 увімкнув інверторний генератор, оскільки йому терміново потрібно було направити електронною поштою документи. Після 18 год. 00 хв., в дворі будинку за адресою: АДРЕСА_2 спрацювала сигналізація його автомобіля, ОСОБА_1 вийшов у двір та побачив свій транспортний засіб «Volkswagen Tiguan» д.н.з. НОМЕР_1 , на якому було розбито переднє лобове та скло заднього виду. Сусідка будинку надала ОСОБА_1 відео з камер спостереження, з якого вбачається, що скло його транспортного засобу умисно розбила ОСОБА_3 .

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши надані в судовому засіданні пояснення потерпілого ОСОБА_1 , переглянувши в судовому засіданні відеозапис, суд приходить до висновку про таке.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний, зокрема, з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Суд, відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП передбачено, що дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст.296 КК України хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

До інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, які складають об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, відносяться дії, для яких характерним є ігнорування встановлених в суспільстві норм моралі і правил поведінки, зокрема і знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

З досліджених судом доказів вбачається порушення ОСОБА_2 громадського порядку, а саме ОСОБА_2 виявила та показала зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, а також умисно пошкодила майно потерпілого ОСОБА_1 .

В даному випадку, матеріалами адміністративної справи, поясненнями потерпілого ОСОБА_1 та дослідженими в судовому відеозаписами доведено, що ОСОБА_2 17.11.2024 о 18 год. 00 хв., знаходячись за адресою: м. Одеса, вул. Коблевська, 40 з хуліганських мотивів умисно розбила переднє лобове та скло заднього виду транспортного засобу «Volkswagen Tiguan» д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_1 , чим порушила громадський порядок, виявивши та показавши зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, до ОСОБА_1 та його майна.

З дослідженого в судовому засіданні відеозапису встановлено, що 17.11.2024 о 18 год. 00 хв., знаходячись за адресою: м. Одеса, вул. Коблевська, 40, вийшла з під`їду свого будинку та підійшла до припаркованого транспортного засобу «Volkswagen Tiguan» д.н.з. НОМЕР_1 . Підійнявши з землі фрагмент цегли та нанесла два удари у переднє лобове скло автомобіля, та один удар у скло заднього виду, внаслідок чого у транспортного засобу «Volkswagen Tiguan» д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_1 наявні ушкодження, а саме: пошкодження переднього лобового скла та скла заднього виду.

Відповідно до акту здачі прийняття робіт № 27 сума завданого збитку потерпілому ОСОБА_1 становила 20 950 гривень.

Вина ОСОБА_4 також підтверджується доданими до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 610682 від 12.12.2024 матеріалами адміністративної справи, а саме:

-протоколом прийняття заяви про вчинене правопорушення від 17.11.2024;

-письмовими поясненнями ОСОБА_1 ;

-фотоматеріалами;

-відеозаписом, на якому наявний факт пошкодження ОСОБА_2 переднього та заднього лобового скла транспортного засобу «Volkswagen Tiguan» д.н.з. НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_1 ;

-письмовими пояснення ОСОБА_2 , яка відмовилась надавати пояснення дізнавачу.

ОСОБА_2 могла би на захист своєї позиції надати пояснення під час складання адміністративних матеріалів або в суді, проте відмовилась відстоювати свою непричетність до вказаного адміністративного правопорушення.

Із наведеного слідує, що така поведінка ОСОБА_4 у громадському місці, супроводжувалася зухвалими й агресивними діями та пошкодженням чужого майна, що свідчить про грубе порушення громадського порядку. Крім того, в результаті розбитого скла в автомобілі, у дворі будинку гучно спрацювала сигналізація авто, чим було порушено спокій громадян, які проживають у вказаному будинку.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року (далі Постанова), як дрібне хуліганство правопорушення можливо кваліфікувати лише тоді, коли таке правопорушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

За ознакою хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, тощо.

Дії, вчинені ОСОБА_2 , які виразились в пошкодженні лобового скла транспортного засобу «Volkswagen Tiguan» д.н.з. НОМЕР_1 , були свідомими та вчиненими нею умисно та свідчать про вчинення ОСОБА_2 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Отже, суд вважає доведеною вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Вирішуючи питання щодо виду та строку адміністративного стягнення, яке підлягає застосуванню до ОСОБА_2 , суддею встановлено, що санкція ст. 173 КУпАП, передбачає накладення стягнення у вигляді штрафу у розмірі від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Оскільки адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до громадського порядку та спокою громадян, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суддя вважає, що до ОСОБА_2 необхідно застосувати громадські роботи, що передбачено санкцією статті тривалістю 50 (п`ятдесят) годин, так як вчинено адміністративне правопорушення.

Таке рішення судді є наслідком неправомірних дій ОСОБА_4 , які були направлені на порушення суспільних відносин, пов`язаних з охороною громадського порядку та пошкодження майна потерпілого.

Відповідно, суддя враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, яка не працює, ступінь її вини, відсутність обставин, що пом`якшують відповідальність.

Накладаючи адміністративне стягнення на особу, суддя, відповідно до ст. 40-1 КУпАП та п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, вважає за необхідне стягнути судовий збір з особи за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст. ст. 173, 280, 283 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді 50 (п`ятдесяти) годин громадських робіт.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за редакцією від 01.01.2025 року, стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 гривень на користь держави.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання до Приморського районного суду м. Одеси апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя

Приморського районного суду м. Одеси Віктор ІВАНОВ