Справа № 642/7403/24
Провадження №3/642/17/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2025 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Грінчук О.П., розглянувши матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, паспорт НОМЕР_1 від 06.02.2007, виданий Краснолиманським МВ ГУ МВС України в Донецькій обл., який зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

11.11.2024 о 14-15 год. в м. Харкові, пл. Привокзальна, 1, гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, у громадському місці, висловлювався нецензурною лайкою, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КупАП. За вказаним фактом відносно ОСОБА_1 складено адміністративний протокол АПР18 №277025 від 11.11.2024.

В судове засідання ОСОБА_1 повторно не з`явився, про слухання справи повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, шляхом направлення повісток про виклик за місцем проживання, жодних заяв до суду не надав, причини неявки суду невідомі.

Постанова суду від 19.12.2024 про примусовий привід ОСОБА_1 в судове засідання, виконання якої доручено Депаратменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області, не виконана з невідомих суду причин.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Учасники справи повинні добросовісно здійснювати та використовувати свої права та обов`язки.

Також судом враховується рішення першої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 25.01.2019 №194/1дп/15-19, в якому зазначено, що з огляду на принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суди мають проводити розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Суд також враховує, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 був повідомлений, що справа буде направлена для розгляду до Ленінського районного суду м. Харкова.

Таким чином, беручи до уваги вищевикладене, а також принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу та повідомлення його про час та місце слухання справи про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду та не повідомив суд про причини неявки.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 1ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

На підставі досліджених доказів наданих до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, суддя прийшов до висновку, що ОСОБА_1 винний у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП, та підлягає притягненню до адміністративної відповідальності, що підтверджується письмовими матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, відеозаписом з нагрудної камери працівника поліції.

При накладанні адміністративного стягнення на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, судом враховується: характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, наслідки, що настали та обставини, що пом`якшує відповідальність.

Обставин, які б обтяжували чи пом`якшували відповідальність, відповідно до ст.ст.34,35 КУпАП, при розгляді справи не встановлено.

Ураховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, суд вважає, що ОСОБА_1 слід призначити адміністративне стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією ст. 173 КУпАП, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

На підставі ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп.

Керуючись статтями 27, 34-36, 173, 221, 284, 285, 289, 294 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а у разі оскарження такої постанови не пізніш, як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу: за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу: 170 грн.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м.Харкова протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя