ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2214/25
провадження № 3/753/1657/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" лютого 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Монін І.В. розглянувши матеріали, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква, Київської обл., громадянина України, неодруженого, військовослужбовець, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

У С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м. Києва 03 лютого 2025 року з військової частини НОМЕР_1 надійшов протокол про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 17220 КУпАП стосовно військовослужбовця ОСОБА_1 .

Відповідно до вказаного протоколу про адміністративне правопорушення від 05 січня 2025 року серії НОМЕР_1 № 5, ОСОБА_1 04.01.2025 на території розташування підрозділу військової частини НОМЕР_1 всупереч вимогам функціональних обов`язків офіцеру резерву військової частини НОМЕР_1 , та в порушення вимог ст. 241 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, перебував у стані алкогольного сп`яніння в умовах особливого періоду, а також в подальшому відмовився від проходження освідування на стан сп`яніння, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 17220 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнав та суду пояснив, що 04.01.2025 приймав наряди, під час чого у нього виник конфлікт з лікарем ОСОБА_2 , вона вчинила скандал, викликала керівництво. Його відсторонили від наряду, погрожували застосуванням сили з боку роти охорони. Після того, як він повідомив, що їх дії є протизаконними, всі розійшлись. Десь через два тижні йому на підпис принесли протокол про адміністративне правопорушення, відповідно до якого він нібито перебував у стані алкогольного сп`яніння на території частини, з чим він категорично не згоден.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона і відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Частиною 3 статті 17220 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, вчинені в умовах особливого періоду.

Диспозиція 3 статті 17220 КУпАП містить кілька окремих (самостійних) складів адміністративного правопорушення, які відрізняються за об`єктивною стороною (зовнішнім проявом). Зокрема, правопорушення, яке полягає у поява військовослужбовцями на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, є відмінним від правопорушення, яке полягає у відмові таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, вчинені в умовах особливого періоду. Отже, предмет доказування у справі про адміністративне правопорушення відрізняється залежно від того, за вчинення якого саме порушення складено протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами тощо.

Суддя, дотримуючись вимог ст. 252 КУпАП, оцінив докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, водночас керуючись законом і правосвідомістю.

З матеріалів, які надані суду, зокрема протоколу про військове адміністративне правопорушення серії НОМЕР_1 № 5 від 05.01.2025, вбачається, що ОСОБА_1 перебував на території військового формування НОМЕР_1 у стані алкогольного сп`яніння в порушення вимог ст. 241 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та відмовився від проходження освідування на стан алкогольного сп`яніння, отже, у протоколі зазначається, що ОСОБА_1 перебував на території військової частини в стані алкогольного сп`яніння (всупереч необхідності встановлення факту перебування у стані сп`яніння), однак згідно акту № 06/01, огляд пройти відмовився (що є доказом іншого складу правопорушення - відмова від проходження огляду).

У даному випадку, з урахуванням матеріалів наданих суду, дії ОСОБА_1 слід було б кваліфікувати як відмова військовослужбовця від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Посадовою особою, що складає протокол, ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі. Суддя ж, розглянувши справу повинен переконатись у наявності чи відсутності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за конкретні дії.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

При цьому протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Зважаючи на викладене та враховуючи позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) щодо протоколу про адміністративне правопорушення, висловлену в рішенні по справі «Карелін проти Російської Федерації», суд приходить до висновку, що протокол не може бути доказом у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п.8 Порядку направлення військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, та проведення такого огляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 січня 2024 р. № 32 (далі Порядок), військовослужбовець/військовозобов`язаний, який відмовився від проведення огляду уповноваженою посадовою особою з використанням спеціального технічного засобу і тесту або не висловив згоду з його результатами, направляється відповідним командиром (начальником) для проведення огляду до відповідного закладу охорони здоров`я.

Згідно із п. 11 Порядку, у разі відмови військовослужбовця/військовозобов`язаного від проведення огляду в закладі охорони здоров`я уповноважена посадова особа із застосуванням технічних засобів відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів - у присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначає ознаки сп`яніння і дії військовослужбовця/військовозобов`язаного щодо ухилення від огляду.

Разом з цим, вказаних положень Порядку уповноважена посадова особа ВЧ НОМЕР_1 не дотрималась.

Також, суду в якості доказу про скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП надано рапорт командира роти резерву офіцерського складу військової частини НОМЕР_1 майора ОСОБА_3 , у якому майор доповідає про обставини виявлення у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 04 січня 2024 року (у минулому році), при цьому дата складання документу 04.05.2025.

Таким чином суду не надано належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 перебував на території військової частини в стані сп`яніння або відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

Забезпечення доведеності вини є складовою частиною однієї із засад судочинства відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 Конституції України.

Згідно зі ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, суд, ґрунтуючись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю приходить до висновку, що матеріалами справи не доведено факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 17220 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 17220 КУпАП. а тому суд приходить до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 слід закрити.

На підставі ч. 3 ст. 172-20 КУпАП та керуючись ст.ст. 283, 247, 284, 304 КУпАП, суд,-

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 3 статті 172-20 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: І.В. МОНІН