Справа № 675/57/25
Провадження № 3/675/90/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2025 року м. Ізяслав

Суддя Ізяславського районного суду Хмельницької області Король О.В., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з відділу поліцейської діяльності №2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване та фактичне місце проживання якого по АДРЕСА_1 , військовий квиток НОМЕР_1 від 16.04.2024, військовослужбовця,

за ч. 2 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №238486 від 13.01.2025, ОСОБА_1 (далі по тексту постанови ОСОБА_1 ) ставиться у вину те, що він 13.01.2025 о 19 год 30 хв перебуваючи по АДРЕСА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння вчинив домашнє насильство відносно двох дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме виражався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, внаслідок чого міг завдати останнім душевного болю, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно постанови судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 24.01.2025 матеріали справи про адміністративне правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП було повернено до відділу поліцейської діяльності №2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області для належного оформлення

Разом з тим, матеріали справи про адміністративне правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП було повернено до Ізяславського районного суду Хмельницької області без виконання.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся в установленому порядку.

Законний представник потерпілих також у судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце судового розгляду повідомлялася в установленому порядку.

До початку судового засідання ОСОБА_1 будь-яких заяв чи клопотань, в тому числі щодо неможливості прибуття з поважних причин та відкладення судового розгляду до суду не подавав.

Суд констатує, що відповідно до ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про час і місце розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Частиною 2 статті 268 КУпАП передбачений вичерпний перелік статей при розгляді справ за якими присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Категорія справ за ст. 173-2 КУпАП до вказаного переліку не входить, а тому присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за даною статтею у судовому засіданні не є обов`язковою.

Враховуючи вищевикладене, суддя на виконання вимог ст. ст. 268, 277 КУпАП здійснює судовий розгляд за відсутності ОСОБА_1 .

Разом з цим, дослідивши матеріали справи, прихожу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно зі ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі по тексту постанови КУпАП), адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст. 245 КУпАП).

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як вбачається із наведеного вище, протокол про адміністративне правопорушення є одним із можливих доказів у справі. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, саме фабула, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, що надає цьому документу особливої значущості. Відтак, суд повинен приділяти особливу увагу оцінці як змісту, так і форми складення уповноваженими особами протоколу про адміністративне правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність задане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача(за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Відповідно до пп. 6 п. 9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 №1376, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

Диспозицією ч. 2 ст. 173-2 КУпАП передбачено настання адміністративної відповідальності за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, полягає у вчиненні домашнього насильства, тобто умисному вчиненні будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), вчинене стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи, внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №238486 від 13.01.2025, у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» зазначено, що ОСОБА_1 , вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, проте не сформульовано відповідно до диспозиції ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, яку саме дію чи бездіяльність ним допущено, так як дії останнього кваліфіковано як умисні дії психологічного характеру, які полягали в образах нецензурною лайкою, погрозах, внаслідок чого могла бути завдана шкода потерпілим.

Тим самим суд позбавлений можливості, не перебираючи на себе функцію обвинувачення, констатувати наявність у діях особи, щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП, у тому числі констатувати, що внаслідок вчинення зазначеного у протоколі діяння було завдано шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

З наведеного вище вбачається, що виклад фабули у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №238486 від 13.01.2025 не відповідає диспозиції відповідної частини ст. 173-2 КУпАП, суть правопорушення зазначено у спосіб, з якого не можливо достовірно встановити наявність чи відсутність як обов`язкових елементів об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення (суть протиправного діяння (дії чи бездіяльності), наявність суспільно-шкідливих наслідків, спричиненої шкоди та її розмір, наявність причинно-наслідкового зв`язку між протиправним діянням та його наслідками, що необхідне як для вирішення питання про винуватість особи, так і для накладення адміністративного стягнення.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

ЄСПЛ неодноразово наголошував, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не вправі усувати допущені при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та оформленні матеріалів про адміністративне правопорушення недоліки, змінювати чи уточнювати суть порушення, яке вказано у протоколі, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Приходжу до висновку, що обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, викладені у вказаному вище протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідають диспозиції ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, оскільки за своїм змістом не відображають складу цього адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно із приписами ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173-2, 247, 283-295, 294 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя Олександр Король