Справа № 145/149/25
Провадження №3/145/106/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" лютого 2025 р. селище Тиврів

Суддя Тиврівського району Вінницької області Патраманський І. І. , розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли від ВП № 2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого в Агро "Солар", до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ч. 1 ст. 173-2, ч. 2 ст. 173-2, ч. 2 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

На розгляд Тиврівського районного суду Вінницької області надійшли протоколи про адміністративне правопорушення від 27.01.2025 № 152439, 15240, 154442, складені щодо ОСОБА_1 за ч. 1, ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до зазначених протоколів 27.01.2025 о 21-00 год ОСОБА_1 , перебуваючи в АДРЕСА_2 :

- вчинив домашнє насильство відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме: висловлювався нецензурною лайкою, намагався вчинити бійку в присутності малолітньої дитини ОСОБА_3 , 2017 р.н., чим міг завдати шкоди психологічному здоров`ю, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП;

- вчинив домашнє насильство відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме: висловлювався нецензурною лайкою, намагався вчинити бійку в присутності малолітньої дитини ОСОБА_4 , чим міг завдати шкоди психологічному здоров`ю, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП;

- вчинив домашнє насильство відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме: висловлювався нецензурною лайкою, намагався вчинити бійку, чим міг завдати шкоди фізичному та психологічному здоров`ю, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, пояснив, що він постійно забирає дітей до себе додому на вихідні. В той день, 27.01.2025 до нього зателефонувала старша донька і сказала, що знов хоче до нього і не хоче бути вдома. Він, з метою з`ясування такої поведінки доньки, прийшов до місця проживання колишньої дружини, де у нього виник конфлікт із її співмешканцем. Він з дружиною не лаявся, бійки не вчиняв та її не ображав. Свідком конфлікту була його колишня теща. Діти свідком конфлікту не були, оскільки знаходились в іншому приміщенні.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, приходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Суд зазначає, що до матеріалів справи не долучено пояснень свідка, колишньої тещі ОСОБА_1 , а з наявних матеріалів неможливо поза розумним сумнівом встановити, чи вчиняв ОСОБА_1 зазначені в протоколі дії відносно своєї колишньої дружини.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Водночас, суд звертає увагу, що 19.12.2024 набув чинності Закон України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та інших законів України у зв`язку з ратифікацією Конвенції Ради Європи про запобігання насильству стосовно жінок i домашньому насильству та боротьбу з цими явищами" від 22.05.2024 № 3733-IX.

Зазначеним законом стаття 173-2 КУпАП викладена в новій редакції.

Зокрема, частина перша статті 173-2 викладена наступним чином "вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого".

Частина друга статті 173-2 КУпАП (в редакції від 19.12.2024) передбачає відповідальність за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи.

Таким чином, склад адміністративного правопорушення у контексті домашнього насильства визначається такими елементами. Об`єктом є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян, а саме членів сім`ї, які стали жертвою домашнього насильства. Об`єктивна сторона полягає у вчиненні дій, передбачених диспозицією ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого. Суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини у формі умислу. Суб`єктом правопорушення можуть бути як члени сім`ї, так і інші родичі та особи, пов`язані спільним побутом.

При цьому, окремою кваліфікуючою ознакою адміністративного правопорушення, що передбачено частиною другою статті 173-2 КУпАП, є вчинення визначених в ч. 1 ст. 173-2 КУпАП діянь стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи.

Для існування складу адміністративного правопорушення обов`язковим є одночасне існування вищевказаних ознак. У разі відсутності хоча б однієї із них, дії особи не можна розцінювати як насильство.

Як вбачається з протоколів про адміністративні правопорушення 27.01.2025 ОСОБА_1 вчинив відносно своєї дружини ОСОБА_2 домашнє насильство психологічного характеру, що виразилося в висловлюванні в її сторону нецензурною лайкою, штовхав та намагався вчинити бійку, в результаті чого могла бути завдана шкода психічному та фізичному здоров`ю потерпілої.

Однак, з 19.12.2024 така ознака об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, як "могла бути завдана шкода" виключена з диспозиції цієї статті.

Для встановлення наявності в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП, з 19.12.2024 необхідно встановлювати, чи була внаслідок таких дій завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, що належить до повноважень службових осіб, які складають протоколи про адміністративні правопорушення.

Однак, відомостей про завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілої матеріали справи не містять, а припущення про те, що могла бути завдана шкода, з 19.12.2024 виключено з диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Крім цього, в протоколах серії ВАД № 152439 та серії ВАД № 152440, що складені за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, зазначено, що 27.01.2025 ОСОБА_1 вчинив відносно своєї дружини ОСОБА_2 домашнє насильство психологічного характеру, що виразилося в висловлюванні в її сторону нецензурною лайкою, штовхав та намагався вчинити бійку, в присутності малолітніх дітей.

Однак, жодних відомостей про вчинення ОСОБА_1 стосовно дітей діянь, передбачених ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, матеріали справи не містять. При цьому, згідно показів ОСОБА_1 , діти взагалі не були свідками його конфлікту із співмешканцем колишньої дружини.

Таким чином, належних та достатніх доказів того, що ОСОБА_1 скоїв інкриміновані йому правопорушення суду не надано.

За ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ч. 1 ст. 254 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол. Протокол повинен складатися у точній відповідності із законом, оскільки відповідно до приписів ст. 254 КУпАП за своїм призначенням адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та в силу положень ст. 251 КУпАП, є предметом оцінки суду у сукупності з іншими доказами при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до змісту ст. 279 КУпАП, при розгляді справи про притягнення конкретної особи до адміністративної відповідальності, саме протокол про адміністративне правопорушення, як процесуальний документ, є предметом дослідження та оцінки суддею в судовому засіданні при розгляді справи по суті.

Системний аналіз приписів ст. 7, 254, 279 КУпАП визначає, що суд здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення та вирішує питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення складеного щодо неї.

Згідно зістаттею 2 Закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`рішення є обов`язковим для виконання Україною відповідно до статті 46 Конвенції. При цьомустаття 17 зазначеного Законувизначає, що національні суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008р., заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого. У своїх рішеннях ЄСПЛ наголошує на тому, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і до нього висуваються певні вимоги. Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених у протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд. Суть порушення, яке має значення для справи, формулюється у протоколі про адміністративне правопорушення. Саме цей документ встановлює в чому полягає правопорушення, тоді як суд, покликаний винести постанову, має лише обмежені повноваження щодо встановлення наявності / відсутності вини особи у скоєному.

З огляду на викладене, заслухавши особу, щодо якої складено протокол, дослідивши докази, наявні у справі, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 173-2, ч. 2 ст. 173 -2, ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Всебічно, повно та об`єктивно дослідивши докази в справі, беручи до уваги те, що в діях ОСОБА_1 не встановлено складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, 2 ст. 173-2 КУпАП, суд дійшов висновку, що провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 36, 173-2, 247, 252, 280, 284-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративні справи відносно ОСОБА_1 № 145/149/25 (провадження 3/145/106/2025) за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, № 145/150/25 (провадження 3/145/107/2025) за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, № 145/151/25 (провадження 3/145/108/2025) за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП об`єднати в одне провадження і рахувати за № 145/149/25 (провадження 3/145/106/2025).

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1, 2 ст 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу інкримінованих адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Тиврівський районний суд Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її винесення.

Суддя Патраманський І. І.