Справа №705/5891/24
3/705/27/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2025 року м.Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Гудзенко В.Л., розглянувши в режимі відеоконференції клопотання захисника ОСОБА_1 адвоката Савченко В`ячеслава Анатолійовича про залучення прокурора до участі у справі,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває справа про адміністративне правопорушення № 705/5891/24 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

19.12.2024 через систему «Електронний суд» адвокат Савченко В.А. подав до суду клопотання про залучення прокурора до участі у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування клопотання зазначено, що метою неупередженого, повного, всебічного розгляду справи, для забезпечення безсторонності суду під час провадження у справі про адміністративне правопорушення, а також неухильного дотримання положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., враховуючи практику ЄСПЛ, необхідно залучити прокурора Уманської окружної прокуратури Черкаської області до участі у справі про адміністративне правопорушення у справі № 705/5891/24 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та викликати прокурора в судове засідання.

В судовому засіданні адвокат Савченко В.А. підтримав подане до суду клопотання та просив його задоволити посилаючись на обставини, що викладені у ньому.

Врахувавши позицію адвоката Савченка В.А., дослідивши клопотання та матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема такі питання: чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Диспозицією ст. 250 КУпАП передбачено, що прокурор, заступник прокурора, здійснюючи нагляд за додержанням і правильним застосуванням законів при провадженні в справах про адміністративне правопорушення має право: порушувати провадження в справі про адміністративне правопорушення; знайомитися з матеріалами справи; перевіряти законність дій органів (посадових осіб) при провадженні в справі; брати участь у розгляді справи; заявляти клопотання; давати висновки з питань, що виникають під час розгляду справи; перевіряти правильність застосування відповідними органами (посадовими особами) заходів впливу за адміністративні правопорушення; вносити подання, оскаржувати постанову і рішення по скарзі в справі про адміністративне правопорушення, а також вчиняти інші передбачені законом дії.

При провадженні у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 172-4 - 172-9, 172-9-2 цього Кодексу, участь прокурора у розгляді справи судом є обов`язковою.

Велика Палата Верховного Суду винесла постанову у справі №208/712/19 від 30 серпня 2023 року в якій вказано, що заслухавши пояснення представника Офісу генерального прокурора і Міністерства юстиції з питання застосування норм права щодо повноважень прокурора під час судового розгляду справ про адміністративні правопорушення у контексті рішення ЄСПЛ і дійшла висновків про таке.

Пунктом першим статті 6 ЄКПЛ кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відтак безсторонність суду, зміст якої полягає у відсутності упередженості або необ`єктивності, є однією з гарантій, покликаних забезпечити загальну справедливість судового провадження. Дотримання її відповідно до усталеної практики ЄСПЛ встановлюється за двома критеріями: суб`єктивним та об`єктивним.

Безсторонність за суб`єктивним критерієм означає, що суддя не виявляв особистої упередженості або зацікавленості у результатах розгляду справи. Особиста безсторонність презюмується доти, доки з урахуванням поведінки та/або особистих переконань конкретного судді не буде доведено протилежного.

Об`єктивна безсторонність вимагає забезпечення самим судом, зокрема його персональним складом, достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви в його об`єктивності та неупередженості (рішення у справі «Михайлова проти України» від 06 березня 2018 року (заява № 10644/08, пункт 56)).

За практикою ЄСПЛ у разі проведення усного судового розгляду справи за будь-яким обвинуваченням, яке у розумінні Конвенції вважається «кримінальним», за участю сторони захисту присутність сторони обвинувачення є, «як правило, необхідною для усунення обґрунтованих сумнівів, які можуть виникнути щодо безсторонності суду» (рішення у справах: «Михайлова проти України» від 06 березня 2018 року, заява № 10644/08, пункт 65; «Карєлін проти росії» від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08, пункт 76). Використання Судом словосполучення «як правило» свідчить про те, що необхідність участі сторони обвинуваченн я у справі про адміністративне правопорушення, на яку поширюються гарантії статті 6 ЄКПЛ, не має абсолютного й безумовного характеру, а її відсутність не завжди свідчить про порушення судом вимоги безсторонності, яке б автоматично призводило до несправедливості судового провадження й нівелювало його результати.

За практикою ЄСПЛ провадження у справі про адміністративне правопорушення за статтею 130 КУпАП, з огляду на суворість передбачених санкцією цієї статті стягнень у виді штрафу і позбавлення права керування транспортними засобами, їх каральну і профілактичну мету, у розумінні Конвенції вважається «кримінальним» (рішення у справах: «Езтюрк проти Німеччини» (Ozturk v. Germany) від 21 лютого 1984 року, заява № 8544/79; «Шмауцер проти Австрії» (Schmautzer v.Austria) від 23 жовтня 1995 року, заява №15523/89; «Маліга проти Франції» (Malige v. France) від 23 вересня 1998 року, заява № 27812/95; «Гурепка проти України» (Gurepka v. Ukraine) від 6 вересня 2005 року, заява № 61406/00).

Згідно з законодавством України керування транспортним засобом у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння є адміністративним правопорушенням. Відтак процедура розгляду відповідних судових справ належить до сфери регулювання не Кримінального процесуального кодексу України, а КУпАП.

У частині першій статті 250 КУпАП для прокурора та його заступника передбачено право брати участь у розгляді справи. Однак процесуального порядку забезпечення такої участі не передбачено ні цим Кодексом, ні Законом України «Про прокуратуру», ані підзаконними нормативно-правовими актами. Законодавець у главі 21 КУпАП «Особи, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення» не включає прокурора до складу учасників цього провадження.

Велика Палата вважає, що уповноважений орган Національної поліції на стадії досудового оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення фактично виконував функцію обвинувачення та разом із протоколом скерував до суду одержані ним письмові докази.

З огляду на викладене, оскільки розгляд справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП не передбачає обов`язкову участь прокурора, а перелік справ про адміністративні правопорушення з обов`язковою участю прокурора, визначених в ч. 2 ст. 250 КУпАП є вичерпним, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання захисника Савченка В.А. про залучення до участі у справі прокурора Уманської окружної прокуратури Черкаської області.

Керуючись ст. 7, 245, 250, 268, 272, 278, 280, 283 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката Савченко В`ячеслава Анатолійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про залучення прокурора до участі у справі - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.Л. Гудзенко