Справа № 308/1471/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Закарпатській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 90 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

10.07.2024, приблизно о 20.45 год., на річці Уж, околиця м. Ужгород, ОСОБА_1 здійснював лов риби спінінгом, внаслідок чого зловив рибу річкову «підуст звичайний» дві штуки, яка занесена до Червоної книги України, що призвело до її загибелі, чим порушив вимоги щодо охорони видів тваринного світу, занесених до Червоної книги України, відповідальність за що передбачена ст. 20 Закону України «Про Червону книгу України».

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомлено.

При цьому враховую, що рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

За таких обставин, вважаю за можливе розглянути справу у відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що у діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 90 КУпАП знищення, незаконне або з порушенням встановленого порядку вилучення із природного середовища тварин, види яких занесені до Червоної книги України.

Так, за приписами статті 20 Закону України «Про Червону книгу України» відповідальність за порушення законодавства у сфері охорони, використання та відтворення рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, несуть особи, винні у

погіршенні, знищенні середовища перебування (зростання) видів тваринного та рослинного світу, занесених до Червоної книги України;

незаконному, в тому числі з порушенням вимог виданих дозволів, використанні об`єктів Червоної книги України або їх знищенні;

порушенні умов утримання видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, в ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших штучно створених умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження);

невиконанні законних вимог посадових осіб органів державної влади, що здійснюють управління, регулювання та контроль у сфері охорони, використання та відтворення рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України;

вчиненні інших дій, що завдали шкоди тваринам і рослинам, види яких занесені до Червоної книги України.

Відповідно до статті 44 Закону України «Про тваринний світ» рідкісні та такі, що перебувають під загрозою зникнення в природних умовах на території України, види тварин підлягають особливій охороні і заносяться до Червоної книги України. Об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія даного закону, зокрема, є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (серед яких риби).

До Переліку видів тварин, що заносяться до Червоної книги України (тваринний світ), затвердженого наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України 19 січня 2021 року № 29, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 березня 2021 року за № 260/35882, включено наступний вид - підуст звичайний (Chodrostoma nasus (Linnaeus, 1758) ряду - коропоподібні, класу - променепері риби, типу - хордові.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 90 КУпАП, стверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ЗК №000089 від 10.07.2024; протоколом №000089 про виявлення про виявлення та вилучення у порушника риби.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Згідно з п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю якщо на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки, передбачені статтею 38 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення 10.07.2024, при цьому протокол про адміністративне правопорушення надійшов до суду лише 28.01.2025, та на момент розгляду справи закінчився встановлений ч. 2 ст. 38 КУпАП трьохмісячний строк для накладення адміністративного стягнення, вважаю, що провадження в даній справі слід закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст. ст. 38, 247 п. 7, 283-285, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 90 КУпАП закрити на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.М. Світлик