КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 753/22767/24

Суддя в суді першої інстанції: Бондаренко М.С.

Провадження № 33/824/1110/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Левенця Б.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Дячук І.М.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дарницького районного суду м. Києва від 19 грудня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

Постановою судді Дарницького районного суду м. Києва від 19 грудня 2024 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді громадських робіт на строк 40 годин. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір за винесення постанови про накладення адміністративного стягнення у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн. (а.с. 8-13).

Не погодившись з вказаною постановою, 27 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою та доповненнями до скарги, в якій просив скасувати оскаржувану постанову та закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП (а.с. 14-16, 22-23).

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначав, що судом першої інстанції не враховано та не досліджено належним чином докази, які спростовують факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Вважав, що наявні в матеріалах справи докази підтверджують відсутність підстав для накладення на нього адміністративного стягнення, тому оскаржувана постанова не відповідає вимогам законодавства та обставинам справи.

Вказував, що він подавав клопотання про допит у якості свідка ОСОБА_2 , однак, зазначений свідок не зміг прибути на судове засідання, яке було призначено 19.12.2024 року через проходження військової служби, тому показання свідка не були досліджені в сукупності з іншими доказами у справі.

Звертав увагу, що в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ 232379 від 09.11.2024 року відсутні підписи свідків. Крім того, в протоколі свідками зазначені працівники поліції ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Також, у протоколі відсутні відомості про потерпілих, до яких ОСОБА_1 чіплявся та яким погрожував фізичною розправою, як зазначено в протоколі. Наявний в матеріалах справи рапорт описує подію за адресою перехрестя вул. Дніпровська набережна - А.Ахматової, яка є іншою подією, ніж про яку йдеться в протоколі. Також, в матеріалах справи відсутнє відео щодо події, яку описано у протоколі.

Зазначав, що наявне в матеріалах справи відео не відповідає вимогам Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженій наказом МВС України від 18.12.2018 року № 1026, оскільки відео не є безперервним та не містить електронного підпису уповноважених працівників патрульної поліції (а.с. 14-16, 22-23).

В апеляційному суді апелянт ОСОБА_1 , його представник - адвокат Грищенко О.М. підтримали скаргу і просили її задовольнити.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення учасників справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280, 256 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

За змістом ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення судом першої інстанції повно і всебічно встановлені фактичні обставини правопорушення на підставі наявних в матеріалах справи і досліджених в судовому засіданні доказів, які оцінені судом першої інстанції в їх сукупності, у відповідності з вимогами ст.ст. 251, 252 КУпАП, що відображено у мотивувальній частині постанови суду.

Суд першої інстанції при винесенні постанови посилався на протокол про адміністративне правопорушення, рапорт працівників поліції та відео з боді-камери поліцейського.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 232379, ОСОБА_1 09 листопада 2024 року о 03 год. 43 хв. за адресою: м. Київ, вул. Ахматової, 49, словесно погрожував фізичною розправою щодо поліцейських, шарпав за формений одяг поліцейських в особі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також висловлювався нецензурною лайкою на адресу працівників поліції, чим порушив громадський порядок, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.(а.с. 1-2).

До протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 232379 від 09 листопада 2024 року долучено рапорт працівників поліції, DVD-R з бодікамери працівників поліції (а.с. 2-3, 4).

Статтею 173 КУпАП передбачено, що дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Так, диспозиція статті 173 КпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, передбачає наявність діяння нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Так, з матеріалів адміністративного правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 09 листопада 2024 року о 03 год. 43 хв. перебував за адресою: м. Київ, вул. Ахматової, тобто під час дії комендантської години, що також не заперечується ОСОБА_1 .

З відеозапису з бодікамери працівників поліції № 472733 вбачається, що ОСОБА_1 , перебуваючи на вулиці під час дії комендантської години, на вимогу поліцейського надати документи, що посвідчують його особу проігнорував слова працівника поліції, супроводжуючи це нецензурними словами (03 хв. 26 с. відеозапису), на що поліцейський продовжував висловлювати прохання надати документи, що посвідчують його особу, на що ОСОБА_1 повторно відмовився, почав поводити себе агресивно та зухвало, словесно ображав нецензурною лайкою та неприйнятними словами працівників поліції (06 хв. 30 с., 7 хв. 50 с., 8 хв. 10 с. відеозапису). Далі, працівниками поліції був попереджений ОСОБА_1 , що в разі, якщо останній не припинить висловлюватись у грубій формі, стосовно нього буде складено протокол про адміністративне правопорушення, після чого він продовжив вживати нецензурну лайку та спілкуватись з інспектором на підвищених тонах. На відео також зафіксовано, як ОСОБА_1 шарпає поліцейських за формений одяг, розмахує руками, погрожує працівникам поліції фізичною розправою, на вимогу поліцейського не реагує. Надалі, ОСОБА_1 було затримано та доставлено до відділення поліції, де останній продовжував поводити себе агресивно, ображав нецензурною лайкою працівників поліції та погрожував їм фізичною розправою, демонстрував зневагу щодо норм моральності. Вказані дії тривали досить значний час, свідками яких були сторонні особи (01 год. 11 хв. 20 с., 01 год. 17 хв. 55 с., 01 год. 18 хв. 30 с. відеозапису).

В суді апеляційної інстанції про допит свідків апелянт не заявляв.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається об`єктивна та суб`єктивна сторона інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є безпідставними та спростовуються доказами, яким суд першої інстанції дав належну та об`єктивну оцінку.

Судом першої інстанції справу розглянуто повно, об`єктивно та всебічно, а висновки суду щодо доведення винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, відповідають дійсним обставинам справи.

Відтак, відсутні підстави для скасування постанови судді Дарницького районного суду м. Києва від 19 грудня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, та задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 294 КУпАП,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову Дарницького районного суду м. Києва від 19 грудня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець