Провадження №: 3/752/686/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.01.2025 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли

відГолосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання та реєстрації - АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер - НОМЕР_1

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 20.11.2024 серії ВАВ № 587530 для цілей притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП ОСОБА_1 , за змістом якого 20.11.2024 громадянин ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно тестя - ОСОБА_2 , а саме: ображав нецензурною лайкою та погрожував.

До вказаного протоколу приєднано рапорт оперативного чергового від 21.11.2024, письмові пояснення ОСОБА_2 від 20.11.2024, письмові пояснення ОСОБА_1 , форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про причини своєї неявки не сповістив, хоча про дату, час і місце розгляду повідомлялися завчасно та викликався до суду повісткою.

Заперечень по суті справи, спростувань події і складу адміністративного правопорушення, заяв, пояснень, клопотань, документів на підтвердження поважності неявки до суду від ОСОБА_1 не надходило, вимог про розгляд справи за особистою участі, вимог про відкладення розгляду справи ОСОБА_1 суду не пред`являв.

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою. За наведених обставин, а також зважаючи на строк розгляду справ за ст. 173-2 КУпАП, розгляд справи відбувся за відсутності вказаної особи на підставі наявних матеріалів, достатніх для вирішення справи по суті.

З наявних пояснень слідує, що ОСОБА_1 лаявся, вживав нецензурні слова, погрожував тестю через його постійне п`янство, зробив так, бо вірвався терпець.

У той же час з пояснень особи, визначеної в якості потерпілого, слідує, що він вирішив викликати поліцію під час взаємних образ з ОСОБА_1 , у той час як жодних факторів, які б вказували на те, ОСОБА_2 злякався, сприйняв погрози як реальні, став через це пригніченим, розхвилювався, нервувався, отримав стрес, у його поясненнях не описано.

Дослідивши матеріали справи, суд (суддя) не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, та, керуючись визначенням поняття адміністративного правопорушення, що наведене у ст. 1 КУпАП, засадами доказування у справах про адміністративне правопорушення за ст. 251 КУпАП, завданням провадження у цій категорії справ за ст. 245 КУпАП, зважаючи на обставини, які підлягають доказуванню у таких справах, вбачає підстави для закриття провадження в порядку п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, оскільки як встановлено судом (суддею) обставини, які мали місце між особою, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення для притягнення до адміністративної відповідальності за відповідною частиною ст. 173-2 КУпАП та особою, визначеною у статусі потерпілої особи, не містять усіх ознак та обов`язкових елементів складу адміністративного правопорушення "вчинення домашнього насильства".

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, керуючись ст. 9, 23, 173-2, 247, 268, 276, 279, 280, 283-285 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко