КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2025 року м. Київ

Унікальний номер справи № 375/1643/24

Суддя в суді першої інстанції: Смик М.М.

Провадження № 33/824/1083/2025

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Левенця Б.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Дячук І.М.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Рокитнянського районного суду Київської області від 18 грудня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

Постановою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 18 грудня 2024 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП та піддано його адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 8 (восьми) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 136 (сто тридцять шість) гривень у дохід держави. Стягнуто зі ОСОБА_1 у дохід держави судовий збір у сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок (а.с. 25-26).

Не погодившись з вказаною постановою, 30 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою та доповненнями до скарги, в якій просив скасувати оскаржувану постанову та закрити провадження у справі (а.с. 30-31, 37-42).

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначав, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, незаконним, винесеним з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, так як судом неповно з`ясовано всі фактичні обставини справи та не надано належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам.

Посилався на те, що ним було укладено договір про надання правової допомоги з адвокатом Саламашенком А.Л. На визначену судом дату та час адвокат в судове засідання прибути не зміг, оскільки хворів та в підтвердження вказаного надав до суду медичну довідку. При цьому, адвокатом завчасно не електронну адресу суду було скеровано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою. Адвокат мав подати до суду відповідні докази. Проте, клопотання адвоката було проігноровано, чим порушено право на захист, а також вимоги ч. 1 ст. 268 КУпАП (а.с. 30-31, 37-42).

Згідно із ч. 7 ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

В апеляційному суді апелянт ОСОБА_1 підтримав скаргу і просив її задовольнити.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення учасників справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280, 256 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

За змістом ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення судом першої інстанції повно і всебічно встановлені фактичні обставини правопорушення на підставі наявних в матеріалах справи і досліджених в судовому засіданні доказів, які оцінені судом першої інстанції в їх сукупності, у відповідності з вимогами ст.ст. 251, 252 КУпАП, що відображено у мотивувальній частині постанови суду.

Так, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 986399, ОСОБА_1 22 вересня 2024 року о 22 год. 45 хв., перебуваючи на вул. Незалежності, 56 у селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області не виконав закону вимогу працівника патрульної поліції - припинити вчиняти адміністративне правопорушення, а саме «дрібне хуліганство», зокрема, виражався нецензурною лайкою в бік працівників поліції, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 185 КУпАП. (а.с. 1-2).

До протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 986399 від 22 вересня 2024 року долучено копію протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 330026 від 22 вересня 2024 року, складений відносно ОСОБА_1 за порушення статті 173 КУпАП; копія протоколу про адміністративне затримання серії АЗ № 111136 від 22 вересня 2024 року;рапорт поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 ППП в місті Біла Церква та Білоцерківському районі УПП у Київській області рядовий поліції О. Фастовець від 23 вересня 2024 року;відеозаписи з нагрудних камер поліцейських, де зафіксовано подію, у зв`язку з якою відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за статтею 185 КУпАП (а.с. 3-6).

Диспозицією ст. 185 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність, за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції (або члена громадського формування з охорони громадського порядку чи державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку) при виконанні ним службових обов`язків.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Відтак, відповідно до ст. 185 КУпАП, злісна непокора повинна проявлятись у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 26 червня 1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків або відмова виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

З відеозаписів вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово звертався на адресу працівників поліції нецензурною лайкою, погрожував, шарпав за формений одяг, ображав їх честь та гідність, що свідчить про явну зневагу до працівників поліції. На вимогу працівників поліції припинити свої дії не реагував (а.с. 6).

При цьому, поліцейські знаходилися при виконанні своїх обов`язків по охороні громадського порядку, їх дії були спрямовані на припинення правопорушником ОСОБА_1 протиправної поведінки.

Сукупність наявних в матеріалах справи доказів, яким судом першої інстанції було надано належну оцінку, підтверджує правильність висновків суду першої інстанції про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, оскільки він вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, є безпідставними та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Щодо посилань апелянта про порушення судом першої інстанції його права на захист, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення ВАБ № 986399 від 22 вересня 2024 року, складений відносно ОСОБА_1 за порушення статті 185 КУпАП надійшов до суду 9 жовтня 2024 року (а.с. 8-9).

Для належного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, справу призначено до розгляду на 31 жовтня 2024 року на 11 год 00 хв. (а.с. 11).

30 жовтня 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи, в якій ОСОБА_1 просив відкласти розгляд справи, оскільки хворіє на Covid-19. На підтвердження цих обставин ОСОБА_1 надав довідку № 544 (а.с. 15-17).

Розгляд справи відкладено на 26 листопада 2024 року на 14 год 30 хв. (а.с. 18).

26 листопада 2024 року справа знята з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці (а.с. 19).

Розгляд справи призначено на 12 грудня 2024 року на 10 год 45 хв. (а.с. 20).

12 грудня 2024 року від ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення розгляду справи, в якій ОСОБА_1 вказував на те, що він потребує додаткового часу для звернення за правовою допомогою (а.с. 21).

Тобто, судом першої інстанції було надано ОСОБА_1 час для можливості звернення останнього за правовою допомогою та розгляд справи відкладено на 18 грудня 2024 року на 15 год 30 хв.

18 грудня 2024 року до суду надійшло клопотання від адвоката Саламашенка А.Л. про відкладення судового засідання у зв`язку з перебуванням його на лікуванні (а.с. 22-23).

Проте, до суду не було надано доказів на підтвердження повноважень адвоката Саламашенка А.Л. представляти інтереси ОСОБА_1 .

Крім того, як вбачається з оскаржуваної постанови, в судовому засіданні ОСОБА_1 просив відкласти розгляд справи, оскільки він уклав договір про надання правової допомоги тільки 17 грудня 2024 року (а.с. 25, зворот).

У задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи судом (суддею) було відмовлено, адже розцінено неодноразово заявлені клопотання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, як недобросовісно створювані учасниками перепони для руху справи, та зловживання процесуальними правами (а.с. 25-26).

Зважаючи на викладені обставини, суд апеляційної інстанції відхиляє доводи апеляційної інстанції, що судом першої інстанції не було забезпечено ОСОБА_1 право на захист, оскільки суд першої інстанції неодноразово відкладав розгляд справи, в тому числі, і за клопотанням ОСОБА_1 , що свідчить про забезпечення останньому достатнього часу для реалізації права ОСОБА_1 на звернення за правовою допомогою.

Відтак, ОСОБА_1 не був позбавлений можливості належним чином скористатись своїми процесуальними правами та своєчасно скористатись за правовою допомогою до адвоката.

Судом першої інстанції справу розглянуто повно, об`єктивно та всебічно, а висновки суду щодо доведення винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, відповідають дійсним обставинам справи.

Відтак, відсутні підстави для скасування постанови судді Рокитнянського районного суду Київської області від 18 грудня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП, та задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 294 КУпАП,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову Рокитнянського районного суду Київської області від 18 грудня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець