Рівненський апеляційний суд
___________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2025 року м. Рівне

Справа № 557/1735/24

Провадження № 33/4815/114/25

Суддя Рівненського апеляційного суду Полюхович О.І.,

з участю:

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

потерпілої ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною ОСОБА_1 на постанову Гощанського районного суду Рівненської області від 10 грудня 2024 року,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Гощанського районного суду Рівненської області від 10 грудня 2024 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та застосовано до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 грн.. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. в дохід держави.

З матеріалів провадження слідує, що 10 жовтня 2024 року ОСОБА_1 приблизно об 11 год. 00 хв. на вул. Щаслива в с. М`ятин, на території М`ятинського ФАПУ виражалась нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду та зобов`язати відповідача компенсувати їй матеріальні та моральні витрати в розмірі 5 000 (п`ять тисяч) гривень. Вважає, що рішення суду не відповідає нормам морального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи, оскільки, на її думку, протокол, складений відносно неї, не є доказом вчинення правопорушення, а лише формою фіксації, складений для її залякування, тому що вона намагалася попередити адміністративне правопорушення, що скоїли особи, які за спільною змовою дали покази проти неї і свідчили в суді.

Зазначає, що судом не взято до уваги її фото та відеозаписи, не залучено інших свідків, окрім зацікавлених осіб, які самі вчинили грубе правопорушення за підробленими актами на вирізку аварійних дерев. Наголошує, що після її звернення до екологічної інспекції було досліджено дану ситуацію та підтверджено, що такі особи, як ОСОБА_2 , яка є старостою села М`ятин та яка написала на неї заяву, та водій ОСОБА_3 , що свідчив проти неї в суді, здійснювали незаконну вирізку дерев на території непрацюючого ФАПу в с. М`ятин.

Заслухавши доводи ОСОБА_1 на підтримання апеляційної скарги, думку потерпілої ОСОБА_2 про залишення постанови суду без змін, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з таких підстав.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При розгляді цієї справи зазначені вимоги повною мірою не були дотримані.

Згідно диспозиції ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадянський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього.

Від хуліганських слід відрізняти дії, які вчинені щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками. Такі дії можуть бути оцінені як хуліганство лише тоді, коли вони були поєднані із очевидним для винного порушенням громадського порядку та були на таку мету спрямовані.

Таким чином, на переконання апеляційного суду, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б підтверджували вину ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого правопорушення.

Доказова база, яка долучена до протоколу про адміністративне правопорушення, ґрунтується лише на письмових поясненнях ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про обставини порушення громадського порядку ОСОБА_1 ..

Практика Європейського суду з прав людини вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення ЄСзПЛ «Авшар проти Туреччини»). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598 / 03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v.the UnitedKingdom), п.161, Series A заява № 25).

Протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 , не може бути визнаний належним доказом по даній справі у розумінні статті 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини, викладені у ньому, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду.

Так, ОСОБА_1 у ході розгляду справи у апеляційному суді вказала, що 10 жовтня 2024 року приблизно об 11 год. 00 хв. вона йшла додому, щоб доглянути хвору матір. Пояснила, що проживає поблизу території ФАПУ та почувши, що там відбувається вирізка дерев, прийшла з`ясувати, що відбувається. Вказала, що на території ФАПУ була ОСОБА_2 та водій ОСОБА_3 , які різали дерева. Зазначила, що вона почала вимагати документи, які б підтвердили законність різки дерев, які їй не було надано, в результаті чого між нею та ОСОБА_2 відбувся конфлікт. ОСОБА_1 зазначила, що вона працює вчителькою молодших класів та принципово не вживає нецензурну лайку. Підтвердила, що залишаючи територію, вона сказала, що «ви ведете себе як орки», що не рахує нецензурним словом, оскільки воно вказує на міфічну істоту.

Допитана у ході судового розгляду потерпіла ОСОБА_2 вказала, що 10 жовтня 2024 року вони з працівниками «Бугринської ОТГ» здійснювали зрізання аварійних дерев на території ФАПУ, коли до них підійшла ОСОБА_1 .. Зазначила, що остання розмовляла з ними підвищеним тоном, а коли пішла, то сказала що «ви ведете себе як орки».

За змістом протоколу, складеного щодо ОСОБА_1 вбачається, що їй поставлено у вину те, що вона виражалась нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, однак такі обставини не підтверджені наданими суду доказами.

Апеляційний суд зазначає, що з пояснень потерпілої ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , наданих під час апеляційного розгляду справи вбачається, що остання не виражалась нецензурною лайкою, а вираз «ви ведете себе як орки» сам по собі не є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, оскільки він не порушує конкретних норм поведінки в громадських місцях і не створює безпосередніх перешкод для інших осіб чи порушує тишу.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Викладене вище свідчить, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, не доведена зібраними і наявними у справі доказами, а тому апеляційну скаргу необхідно задовольнити частково, скасувати постанову суду та закрити провадження на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу цього адміністративного правопорушення.

Прохання ОСОБА_1 зобов`язати відповідача компенсувати їй матеріальні та моральні витрати в розмірі 5 000 (п`ять тисяч) гривень,відповідно до ст.294 КУпАП виходить за межі перегляду апеляційним судом постанови за ст.173 КУпАП щодо ОСОБА_1 ..

Керуючись ст.6 ЄКПЛ, ст.294 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Гощанського районного суду Рівненської області від 10 грудня 2024 рокувідносно ОСОБА_1 скасувати, а провадження у справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Рівненського апеляційного суду О.І. Полюхович