Справа № 680/603/24
№3/680/4/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" січня 2025 р. селище Нова Ушиця

Суддя Новоушицького районного суду Хмельницької області Яцина О.І.,

розглянувши матеріали, які надійшли від Батальйону патрульної поліції з обслуговування Кам`янець-Подільського району Управління патрульної поліції в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого, до адміністративної відповідальності притягувався, а саме за ч.1 ст. 173-2 КУпАП,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2, ч. 2 ст. 173-2 КУпАП

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, серії ВАБ №507884 від 31 серпня 2024 року, ОСОБА_1 ставиться у вину те, що він 31 серпня 2024 року близько 17 год. 30 хвилин в АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство стосовно свого неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , умисні дії психологічного та фізичного характеру, а саме виражався нецензурною лайкою та шарпав за рукави, внаслідок чого могла бути завдана психологічна чи фізична шкода здоров`ю потерпілого ОСОБА_2 . Правопорушення вчинено повторно, за що передбачена адміністративна відповідальність згідно із ч.2 ст.173-2 КУпАП.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №507883 від 31 серпня 2024 року, ОСОБА_1 ставиться у вину те, що він 31 серпня 2024 року близько 17 год. 30 хвилин в АДРЕСА_1 вчинив відносно своєї дружини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , умисні дії психологічного та фізичного характеру, а саме виражався нецензурною лайкою та наніс декілька ударів по тілу, внаслідок чого могла бути завдана психологічна чи фізична шкода здоров`ю потерпілої ОСОБА_3 . Правопорушення вчинено повторно, за що передбачена адміністративна відповідальність згідно із ч.2 ст.173-2 КУпАП.

Дані протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 направлялися на дооформлення згідно із постановами судді Новоушицького районного суду від 13.09.2024 року, 22.10.2024 року, 26.11.2024 року. Після дооформлення засобами поштового зв`язку матеріали даних справ знову були направлені працівниками поліції до суду. Однак на виконання постанов суду кожного разу було долучено рапорти працівника поліції, на ім`я командира батальйону патрульної поліції, які не можуть розцінюватись судом, як виправлення недоліків, що зазначені в постановах суду, а є виключно формою доповіді про певні обставини поліцейським своєму керівництву. Зазначена в першому рапорті поліцейського бланкетна норма закону, а у наступному рапорті виділена та ж банкетна норма закону не може вважатись усуненням недоліків.

Поданням цих рапортів, працівник поліції фактично абияк відписувався та повторно направляв вищевказані адміністративні матеріали до Новоушицького районного суду для їх розгляду, нехтуючи при цьому вимогами постанови суду.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутності чи відкладення розгляду справи суду не подав. Про дату, час та місце судового розгляду повідомлений шляхом направлення судової повістки за адресою місця проживання зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення. Однак до суду повернувся конверт із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП України, справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173-2 КупАП, не входять до переліку справ, розгляд яких здійснюються за обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а тому суддя вважає за можливе здійснити розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за його відсутності, на підставі наданих доказів.

Суддя, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.2 ст.173-2, ч.2 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до вимог статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Кодексом України про адміністративні правопорушення встановлюється чітка стадійність притягнення особи до відповідальності: виявлення правопорушення, фіксація правопорушення, формування доказової бази (матеріалів справи), розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Тобто, після виявлення факту вчинення правопорушення працівник поліції зобов`язаний зібрати належні та допустимі докази такого правопорушення.

Відповідно до чинного законодавства України протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і основним джерелом доказів у справі, оскільки саме він має містити повні та точні відомості про вчинення правопорушення, його кваліфікацію, дані про потерпілих, свідків, якщо вони є. Саме протокол про адміністративне правопорушення є документом, в якому формулюється суть правопорушення.

Протокол складається у кожному випадку виявлення адміністративного правопорушення, він є єдиною формою документу, в якому фіксується факт вчинення допущеного порушення, ніякого іншого документу про прийняття до провадження уповноваженими органами не оформляється. Від того, наскільки грамотно, змістовно і умотивовано складений протокол, залежить якість розгляду справи про адміністративне порушення, правильність розгляду справи по суті й обґрунтованість застосування адміністративного стягнення.

Протокол про адміністративне правопорушення - це комплексне джерело доказової інформації. Однак він набуває значення доказу в таких випадках, коли: по-перше, протокол складений уповноваженою на те посадовою особою; по-друге, складений не пізніше термінів, передбачених для накладення адміністративного стягнення; по-третє, зміст протоколу відповідає усім вимогам, передбаченим коментованою статтею.

Суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП за якою складено протокол.

Обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Відповідно до диспозиції ч.2 ст.173-2 КУпАП (в редакції чинній на час складання протоколу), правопорушенням є вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень передбачених ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Вказана норма статті за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст.173-2 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння.

Суд зауважує, що протокол є актом обвинувачення й повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП.

Оскільки об`єктивна сторона правопорушення не розкрита, суд самостійно не може це встановлювати, беручи на себе функції обвинувачення.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З урахуванням положень зазначеної статті та відповідно до загальних засад адміністративного права України об`єкт правопорушення, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона в своїй сукупності визначають склад адміністративного правопорушення.

Діяння повинно містити усі ознаки складу правопорушення, за відсутності хоча б однієї вважається відсутнім склад у цілому.

Водночас, викладення в протоколах про адміністративні правопорушення формулювання обвинувачення ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбачених ч.2 ст.173-2 КУпАП, без зазначення норми Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», не розкриває сутті його складу.

Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим ст. ст. 283, 284 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах. У постанові, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно із приписами ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173-2, 247, 283-295, 294 КУпАП, суддя,

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.173-2, ч.2 ст. 173-2 КУпАП закрити в зв`язку із відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Хмельницького апеляційного суду.

Суддя О. І. Яцина