КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

Іменем України

Справа № 133/54/25

провадження № 3/133/660/25

29.01.25 м. Козятин

Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Гуменюк О.О., розглянувши матеріали, які надійшли з батальйону патрульної поліції з обслуговування Хмільницького району управління патрульної поліції у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , за ч. 5 ст. 126 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 02.01.2025 о 22 год. 40 хв. в м. Козятин, вул. Грушевського, 46, ОСОБА_1 керував т/з FORD MONDЕО, д.н.з. НОМЕР_1 , без посвідчення водія, чим здійснив правопорушення вчинене повторно протягом року за ч. 2 ст. 126 КУПАП, чим порушив п. 2.1.А ПДР.

Дії ОСОБА_1 особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, кваліфіковані за ч. 5 ст. 126 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 викликався належним чином, однак не зявився, заяв та клопотань до суду не подавав. Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Крім того, практика Європейського Суду з прав людини, зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008, наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Враховуючи положення ст. 268 КУпАП, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності особи на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали, що додані до нього, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст. 278 КУпАП при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення суд вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи витребувано необхідні додаткові матеріали, тощо.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати ряд обставин, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, які пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, та інші обставини.

Вказані обставини, згідно з положеннями ст. 251 КУпАП, суд встановлює на підставі доказів, джерелами яких є: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, пояснення потерпілих, пояснення свідків, інші документи, тощо.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб,уповноважених на складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Беручи до уваги вищевикладені положення КУпАП та матеріали про притягнення до адміністравтиної відповідальності ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про те, уповноважені особи батальйону патрульної поліції з обслуговування Хмільницького району неналежно вжили заходів для збирання доказів у цій справі.

Зокрема, уповноважена особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, зазначає, що ОСОБА_1 керував транспортним засобом без посвідчення водія.

Частина 2 ст. 126 КУпАП передбачає відповідальність за керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом, або передача керування транспортним засобом особі, яка не має права керування таким транспортним засобом. Тобто обовязковою умовою відповідальності за ч. 2 ст. 126 та ч. 5 ст. 126 КУпАП є відсутність у водія на момент керування автомобілем права на керування таким транспортним засобом. Суд розяснює, що відсутність права на керування не є тотожним до поняття "відсутності посвідчення водія".

Відповідальність за відсутність посвідчення водія у особи, яка керує транспортним засобом, на момент перевірки його наявності працівниками поліції передбачена ч. 1 ст. 126 КУпАП.

Однак, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 5 ст. 126 КУпАП, що не відповідає фактичним обставинам, які викладенні у протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений обов`язок доводити свою невинуватість у вчиненні адміністративного правопорушення.

Конституційний Суд України у рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі зазначив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Крім того, згідно практики Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України», «Малофєєва проти Росії», «Карелін проти Росії» суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Формулювання суті адміністративного правопорушення ОСОБА_1 та його не відповідність диспозиції ч. 5 ст. 126 КУпАП, не дає можливості суду правильно визначити об`єктивну сторону правопорушення, за яке особа притягується до адміністративної відповідальності.

На підставі вище викладеного, суд приходить до висновку про недоведеність складу адміністративного правопорушення вчиненого ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 126 КУпАП, а тому провадження у справі за даною статтею підлягає закриттю за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 245-249, 251, 252, 266-1, 279, 280, 283, 284 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 5 ст. 126 КУпАП провадженням закрити, у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Козятинський міськрайонний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Олександр ГУМЕНЮК

29.01.25