Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/23/25
Провадження № 3/506/32/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.01.2025 року суддя Красноокнянського районного суду Одеської області Чеботаренко О. Л., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли від ВПС « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Одеса, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, не працює, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

за ст.204-1 ч.2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

15.12.2024 року о 22.20 год. на південно-східній околиці селища Окни Подільського району Одеської області на відстані до 14000 м. від лінії державного кордону України було виявлено громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який у групі осіб, в пішому порядку з документами, що посвідчують його особу, здійснив спробу незаконного перетину державного кордону України на вихід з України в Республіку Молдова в районі пп/зн №0410 на напрямку селище Окни (Україна) - с. Нові Гояни (Республіка Молдова), поза встановленими пунктами пропуску, чим порушив ст.9 Закону України «Про державний кордон України» та вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.2 ст. 204-1 КУпАП.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.01.2025 року, призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Так, за штатним розписом в Красноокнянському районному суді Одеської області троє суддів, а фактично працює двоє суддів, з яких: суддя Бурдинюк О.С. була відключена ,так як перебувала у відпустці з 30.12.2024 року по 10.01.2025 року та з 13.01.2025 року по 15.01.2025 року включно, а також суддя Чеботаренко О.Л. була відключена у зв`язку з перебуванням у відпустці з 26.12.2024 року по 10.01.2025 року та з 14.01.2025 по 15.01.2025 року включно.

Тому після виходу судді Чеботаренко О.Л. з відпустки, а саме 16.01.2025 року, проведено повторний автоматизований розподіл справи, згідно з яким, справу розподілено на суддю Чеботаренко О.Л.

ОСОБА_1 був повідомлений про необхідність явки до Красноокнянського районного суду Одеської області на 16.01.2025 року на 11.00 год. про що є відмітка в протоколі, який підписаний останнім.

Крім того, до протоколу долучена розписка ОСОБА_1 про те, що йому відомо, що справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст.204-1 ч.2 КУпАП, відносно нього розглядатиметься Красноокнянським районним судом Одеської області 16.01.2025 року на 11.00 год. та його попереджено, що у разі його неявки в судове засідання, справа може бути розглянута у його відсутність./а.с.8/.

Разом з тим, 16.01.2025 року ОСОБА_1 до суду не з`явився.

Суд самостійно вживав заходів для виклику даної особи за номером телефону, який зазначений у наданих матеріалах, однак з`єднання з вказаним номером не відбулося, оскільки абонент не підіймав слухавку.

До протоколу долучена заява ОСОБА_1 , адресована Красноокнянському районному суду Одеської області про отримання електронних повісток на номер телефону НОМЕР_1 та на підставі вказаної заявки останньому судом була надіслана судова повістка у виді СМС-повідомлення про виклик до суду на 20.01.2025 року на 10.30 год., яка була доставлена одержувачу 17.01.2025 року, тобто у строк, достатній для прибуття до суду /а.с.9, 18/.

Крім того, інформація щодо дати та часу розгляду справ міститься у відкритому доступі на офіційному веб-сайті Красноокнянського районного суду Одеської області в розділі «Розклад засідань» та офіційному веб-сайті «Судова влада України» у розділі «Стан розгляду справ».

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року зазначив, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У разі неприбуття особи, яку викликає суд, суд має право вирішити матеріали за наявними доказами і неявка у судове засідання такої особи за умови, що таку особу належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

З метою недопущення затягування і відкладення судового розгляду на строк, який перевищує строк розгляду справи, встановлений законом, враховуючи практику Європейського суду з прав людини стосовно критеріїв розумних строків, беручи до уваги правову та фактичну складність справи; поведінку заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; характер процесу та його значення для заявника (рішення у справах «Федіна проти України» від 02.09.2010 року, «Смірнова проти України» від 08.11.2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 року тощо), а також приймаючи до уваги рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України», яким наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд прийшов до висновку про розгляд справи на підставі наявних у ній даних чи доказів.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього, як зазначив ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України" (заява N 18986/06; п.57) Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (Teuschler v. Germany, N 47636/99; Sukhorubchenko v. Russia, N 69315/01, § 48; Gurzhyy v. Ukraine, N 326/03.)

Таким чином, ОСОБА_1 було відомо про розгляд Красноокнянським районним судом Одеської області відносно нього справи про адміністративне правопорушення, суд належним чином повідомляв його про необхідність прибуття до суду для розгляду справи, однак останній розглядом справи не цікавився, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи від нього до суду не надходило, тому суд вважає причину його неявки неповажною. Тому справа розглянута у відсутність ОСОБА_1 , що не суперечить вимогам ст.268 КУпАП.

Суддею були досліджені матеріали справи:

- протокол про адміністративне правопорушення серія ПдРУ №002599Е від 15.12.2024 року, складений відносно ОСОБА_1 за ст.204-1 ч.2 КУпАП, який підписаний останнім./а.с.1/;

- рапорт інспектора прикордонної служби 1 категорії - 1 групи інспекторів прикордонного контролю віпс (тип А) впс « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (тип Б) майстер сержанта ОСОБА_2 , згідно з яким 15.12.2024 року о 22.20 год. на південно-східній околиці селища Окни Подільського району Одеської області на відстані до 14000 м. від лінії державного кордону України було виявлено 4 громадян України: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з документами, що посвідчують особу, які мали намір незаконно перетнути Державний кордон України поза пунктами пропуску на вихід з України в Республіку Молдова на напрямку селище Окни (Україна) - с. Нові Гояни (Республіка Молдова) в районі пп/зн 0410, чим порушили вимоги ст.9 Закону України «Про державний кордон»/а.с.2/;

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 15.12.2024 року, згідно з якими він мав намір незаконно перетнути державний кордон України, спільно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . ОСОБА_5 з метою потрапити до родини. Щоб здійснити перетин ,він знайшов місцевість, де можливо перетнути кордон. Знайшов однодумців, та ,ідучи по карті, рухався в напрямку державного кордону. Він знайшов телеграм канал, де йому за окрему винагороду допомагали в перетині кордону. Під час руху до державного кордону їх було виявлено прикордонниками. Свою вину визнає./а.с.3/;

- аналогічні по суті копії письмових пояснень ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 від 15.12.2024 року./а.с. 4-6/;

- копію паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_1 /а.с.7/;

- розписку ОСОБА_1 , згідно з якою йому повідомлено про те, що справа про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.204-1 КУпАП, стосовно нього буде розглядатись Красноокнянським районним судом Одеської області 16.01.2025 року на 11.00 год. Його попереджено, що відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП, у разі його відсутності при розгляді справи, справа може бути розглянута у його відсутність. Він просить суд розглянути справу без його участі, свою вину у спробі перетину державного кордону України визнає повністю./а.с.8/;

- заяву на отримання електронних повісток, відповідно до якої ОСОБА_1 просив надсилати йому судові повістки в електронній формі на його мобільний номер телефону НОМЕР_1 ./а.с.9/;

- витяг з бази даних ІТС «Ризик», згідно з яким відомості відносно ОСОБА_1 у вказаній базі даних відсутні./а.с.10/;

- довідку про результати проведення перевірочних заходів з додатками /а.с.11-14/;

Відповідно до диспозиції ч. 2 ст.204-1КУпАП передбачена відповідальність за перетинання або спробу перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або з використанням підробленого документа чи таких, що містять недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів влади, вчинене групою осіб або особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Диспозиція статті має бланкетний характер, у зв`язку з чим встановлення складу адміністративного правопорушення регулюється спеціальним нормативним актом, що регулює порядок перетинання державного кордону України, яким є Закон України «Про державний кордон України».

За змістом ч.ч. 1-3 ст. 9 Закону України «Про державний кордон України» перетинання державного кордону України здійснюється на шляхах сполучення через державний кордон з додержанням встановленого порядку. Залізничне, автомобільне, морське, річкове, поромне, повітряне та пішохідне сполучення через державний кордон України здійснюється в пунктах пропуску, що встановлюються Кабінетом Міністрів України відповідно до законодавства і міжнародних договорів України, а також поза пунктами пропуску через державний кордон України у випадках, визначених законодавством.

Пункт пропуску через державний кордон України - це спеціально виділена територія на залізничних та автомобільних станціях, автомобільних і пішохідних шляхах, в аеропортах (аеродромах), морських і річкових портах, включаючи частину їх акваторії (захищена повністю або частково огороджувальними гідротехнічними спорудами чи об`єктами природного походження), з комплексом будівель, споруд і технічних засобів, на якій здійснюються прикордонний, митний контроль, інші види контролю і пропуск через державний кордон України осіб, транспортних засобів, вантажів та іншого майна. Положення про пункти пропуску через державний кордон України затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно із положеннями ст. 12 Закону України «Про державний кордон України» пропуск осіб, які перетинають державний кордон України, здійснюється органами Державної прикордонної служби України за дійсними документами на право в`їзду на територію України або виїзду з України.

Відповідно до абзацу першого п. 2 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року № 57, перетинання громадянами України державного кордону здійснюється в пунктах пропуску через державний кордон та пунктах контролю, якщо інше не передбачено законом, за одним з таких документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну: 1) паспорт громадянина України для виїзду за кордон; 2) дипломатичний паспорт; 3) службовий паспорт; 4) проїзний документ дитини (чинний протягом строку, на який він виданий); 5) посвідчення особи моряка; 6) посвідчення члена екіпажу.

Згідно Переліку міст і районів, на території яких установлюються контрольовані прикордонні райони, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 1998 року № 1199 (із подальшими змінами) «Про контрольовані прикордонні райони» в Одеській області таким, серед інших, є Окнянська територіальна громада Подільського району, де запроваджений прикордонний режим.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» 24 лютого 2022 року на території Україні запроваджено воєнний стан, який діє по теперішній час.

Воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень (ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Окрім того, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 69/2022 в Україні запроваджено загальну мобілізацію, що передбачає здійснення визначених Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходів, зокрема, обмеження виїзду чоловіків віком 18-60 років за кордон.

Згідно із вищевказаних матеріалів справи, ОСОБА_1 був виявлений працівниками ДПС України 15 грудня 2024 року о 22.20 год. в 14000 м від лінії державного кордону.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, а саме місце виявлення ОСОБА_1 прикордонним нарядом, близькість перебування його від лінії державного кордону, в сукупності з іншими дослідженими доказами, свідчить про умисні дії останнього, спрямовані на спробу незаконного перетину державного кордону України поза пунктом пропуску, групою осіб

Отже, вина ОСОБА_1 підтверджується сукупністю належних та допустимих доказів, повно та всебічно досліджених судом, отриманих з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як в цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного, та є такими, що не викликають сумніву.

Тому приходжу до висновку, що у діях ОСОБА_1 є склад правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.2 КУпАП і, з врахуванням обставин справи та особи правопорушника, який раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, та враховуючи те, що правопорушення вчинено під час дії на території України воєнного стану, внаслідок чого заборонено виїзд за межі держави осіб чоловічої статі призовного віку, вважаю, що стягнення відносно ОСОБА_1 слід обрати у виді штрафу у максимальному розмірі, передбаченому санкцією вказаної статті.

Підстави для застосування до ОСОБА_1 додаткового адміністративного стягнення у виді конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, яке санкцією ч.2 ст.204-1 КУпАП передбачене як обов`язкове, відсутні, у зв`язку з відсутністю будь-яких предметів, які підлягали б конфіскації.

Крім того, відповідно до ч.7 ст.283 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 слід також стягнути судовий збір в дохід держави.

Керуючись ст.ст.283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Притягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 /РНОКПП НОМЕР_2 / до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.2 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 13600 грн., без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення.

Стягнення штрафу проводити на р/р UA0015626, отримувач коштів: ГУК в Од.обл/отг смт Окни/21081100, Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат), ЄДРПОУ - 37607526; МФО - 899998, код платежу: 21081100, призначення платежу: штрафи від населення.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605,60 грн. в дохід держави на рахунок: Отримувач коштів; ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106 (Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача UA0026001; Код класифікації доходів бюджету 22030106.

Відповідно до ч.2 ст.308 КУпАП, у разі несплати штрафу протягом 15 днів з моменту набрання постановою законної сили, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу - 27200 грн.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, захисником до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови, а прокурором - в межах повноважень, визначених ч.5 ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя Чеботаренко О. Л.