Справа № 305/3483/24
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.01.2025 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І. С., за участю секретаря судових засідань Гриньо А. Є., прокурора Вакули Ю. В., особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисника-адвоката Ємчук Л. В., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді справу про адміністративне правопорушення № 33/4806/939/24 за апеляційною скаргою захисника-адвоката Ємчук Л. В. в інтересах ОСОБА_1 на постанову судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 19.11.2024.

Цією постановою:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Юрківка Звенигородського району Черкаської області, мешканка АДРЕСА_1 , громадянка України, інвалід ІІ групи, одружена, неповнолітніх дітей не має, до адміністративної відповідальності не притягувалась, головний державний інспектор відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу ГУ ДПС у Закарпатській області, визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, та на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 (сто) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) грн.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 257 від 25.09.2024 та постанови судді від 19.11.2024 вбачається, що ОСОБА_1 обіймаючи посаду головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу ГУ ДПС у Закарпатській області, відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», у порушення вимог статті 43 цього Закону, усвідомлюючи заборону та відповідальність за використання в інший спосіб інформації з обмеженим доступом, використовуючи власний логін та пароль користувача ІКС «Податковий блок», у період часу з 14 год 34 хв по 14 год 47 хв 03.10.2023, шляхом перегляду інформації та документів в ІКС «Податковий блок» відносно ФОП ОСОБА_3 (податковий номер НОМЕР_1 ), який є її сином, що підтверджено актовим записом про народження № 169 від 09.09.1998, здійснювала контроль за своєчасністю подачі податкової звітності з метою недопущення застосування штрафних санкцій до близької особи, чим вчинила незаконне використання в інший спосіб у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома, у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень, тобто адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-8 КУпАП.

-2-

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_1 адвокат Ємчук Л. В. просить постанову від 19.11.2024 скасувати, а провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП. Вважає, що суд першої інстанції формально підійшов до розгляду справи, допустив неповноту судового розгляду, порушив норми матеріального права, що призвело до невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи та ухваленні незаконного і необґрунтованого судового рішення. В обґрунтування апеляційної скарги, захисник посилається на те, що об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, є незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома, у зв`язку з виконанням службових повноважень (формальний склад). ОСОБА_1 ставиться у провину саме використання інформації у своїх інтересах в інший спосіб, однак наявними в матеріалах справи доказами не доведено будь-яке використання останньою здобутої інформації у своїх інтересах. Крім того, у протоколі не викладено всіх ознак складу адміністративного правопорушення, а саме яким способом ОСОБА_1 використала у своїх інтересах інформацію, яка стала їй відома у зв`язку з виконання службових або інших визначених законом повноважень, а у матеріалах справи відсутні достатні та допустимі докази для констатації факту використання ОСОБА_1 інформації з ІКС «Податковий блок» у власних інтересах. Перегляд інформації в ІКС «Податковий блок» не є формою вчинення дій, що становлять собою об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП. Обставини, викладені у протоколі, не відображають всіх істотних ознак вищезгаданого адміністративного правопорушення, а саме: мотиву вчинення правопорушення чи полягало використання особою в інший спосіб інформації для досягнення своїх певних інтересів; наявності об`єктивної сторони діяння у чому проявилося будь-яке використання здобутої ОСОБА_1 інформації у своїх інтересах. Крім того, 08.04.2024 УСР в Закарпатській області отримано лист від 03.04.2024, яким ГУ ДПС у Закарпатській області довела до відома УСР в Закарпатській області про можливе вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, тобто днем виявлення правопорушення слід вважати саме 08.04.2024, що на думку захисника свідчить про те, що на момент винесення оскаржуваної постанови від 19.11.2024, сплив передбачений ч. 4 ст. 38 КУпАП шестимісячний строк накладення адміністративного стягнення, що безпідставно залишено поза увагою судом першої інстанції. При цьому, звертає увагу на відсутність у суду повноважень для встановлення вини особи у разі закриття провадження в справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП.

Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_1 та захисника-адвоката Ємчук Л. В., які підтримали апеляційну скаргу, прокурора Вакули Ю. В., яка заперечила щодо задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши зібрані в справі докази, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

За змістом ст. 245, 252, 280 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності, та з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вказані вимоги при розгляді справи щодо ОСОБА_1 судом першої інстанції дотримані.

-3-

Судом вжито всіх заходів, передбачених КУпАП для з`ясування питання, зокрема про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, а тому такий висновок суду першої інстанції є правильним і повністю відповідає вимогам ст. 280 КУпАП.

За змістом положень ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, обов`язковою умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення факту протиправного посягання на права і свободи громадян, встановлений порядок управління тощо, а також доведення наявності в діях (бездіяльності) особи всіх ознак складу адміністративного правопорушення, визначеного диспозицією відповідної статті КУпАП.

Частина 1 статті 172-8 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання та протидії корупції.

Предметом правопорушення є інформація, яка стала відома посадовій особі у зв`язку з виконанням нею службових повноважень.

Статтею 1 Закону України «Про інформацію» визначено, що інформація це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у незаконному розголошенні або використанні в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень (формальний склад).

-4-

Об`єктивна сторона правопорушення може виражатися у таких формах: незаконне розголошення інформації; незаконне використання інформації в інший спосіб.

Суб`єкт даного правопорушення є спеціальним, ним є особи, зазначені у пункті 1 та підпункті «в» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого або непрямого).

Дані обставини судом першої інстанції належним чином з`ясовані, а тому доводи апеляційної скарги захисника-адвоката Ємчук Л. В. про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, не знаходять свого підтвердження.

Згідно наказу ГУ ДПС у Закарпатській області від 22.07.2022 № 4241-О ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу ГУ ДПС у Закарпатській області та взято до уваги раніше присвоєний 5 ранг державного службовця.

Відповідно до посадової інструкції головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу ГУ ДПС у Закарпатській області входить: ведення обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску та моніторинг обліково-звітних показників, складання звітності та інформування органів місцевого самоврядування щодо стану розрахунків платників із бюджетом, сплати єдиного внеску, здійснення контролю за повнотою та своєчасністю рознесення документів звітності в режимі «Нерознесені декларації» підсистеми «Облік платежів» ІКС «Податковий блок».

Із посадовою інструкцією ОСОБА_1 ознайомлена 18.09.2023, що підтверджується її особистим підписом.

Відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є державні службовці.

Відповідно до примітки до ст. 172-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення суб`єктом правопорушень у частині першій цієї статті є особи, зазначені у пункті 1 та підпункті «в» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Отже, ОСОБА_1 є державним службовцем на яку поширюється дія Закону та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, у тому числі обмеження та зобов`язання, передбачені Законом.

Згідно п. 10 Особової картки державного службовця, ОСОБА_1 ознайомлена з вимогами та обмеженнями щодо прийняття та проходження служби відповідно до законів України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», «Про очищення влади», «Про захист персональних даних», Загальними правилами етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, що підтверджується її особистим підписом від 22.12.2020.

Згідно статті 10 Закону України «Про інформацію» за змістом інформація поділяється на такі види: інформація про фізичну особу; інформація довідково-енциклопедичного характеру; інформація про стан довкілля (екологічна інформація); інформація про товар (роботу, послугу); науково-технічна інформація; податкова інформація; правова інформація; статистична інформація; соціологічна інформація; критична технологічна інформація; інші види інформації.

Відповідно до частини 1 статті 16 Закону України «Про інформацію» податкова інформація сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

-5-

Статтею 74 Податкового кодексу України передбачено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань.

Статтею 20 Закону України «Про інформацію» визначено, що за порядком доступу інформація поділяється на відкриту інформацію та інформацію з обмеженим доступом. Будь-яка інформація є відкритою, крім тієї, що віднесена законом до інформації з обмеженим доступом.

Статтею 21 Закону України «Про інформацію» інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація. Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом.

Доступ до інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС регламентується Порядком, який затверджений наказом Державної податкової служби України № 216 від 15.05.2020 «Про затвердження Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України», зі змінами (далі Порядок).

Згідно з розділом 1 Порядку цей Порядок визначає взаємодію між суб`єктами відносин, пов`язаних з реалізацією повноважень обробки і розпорядження інформацією в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України (далі - система), умови отримання користувачами можливості обробляти інформацію в системі та правила обробки цієї інформації, а також порядок здійснення контролю за дотриманням вимог Порядку користувачами.

Відповідно до розділу 3 Порядку об`єктом дії Порядку є відкрита та конфіденційна інформація, вимога щодо захисту якої встановлена законом (далі - інформація). Дії Порядку підлягає конфіденційна інформація, яка перебуває у володінні ДПС та її територіальних органів.

Згідно з пунктом 7.1 розділу 7 Порядку користувачі структурних підрозділів ДПС та територіальних органів ДПС залежно від установлених для них прав доступу мають право обробки інформації відповідно до вимог Порядку.

Відповідно до пункту 7.2 розділу 7 Порядку користувач зобов`язаний, зокрема: дотримуватися вимог Порядку; використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС; використовувати для роботи з інформацією тільки свій ідентифікатор користувача в системі/мережі, пароль та інші засоби доступу до системи та не передавати їх іншим особам; не передавати інформацію стороннім особам.

Пунктом 7.3 розділу 7 Порядку користувачу забороняється, зокрема: використання інформації в цілях, не передбачених посадовою інструкцією; передача іншим особам свого ідентифікатора користувача в системі/мережі, пароля та інших засобів доступу до системи; передача конфіденційної інформації стороннім особам.

-6-

Підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 Податкового кодексу України визначено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 ПКУ), законодавства з питань сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Згідно підпунктів 20.1.41, 20.1.42, 20.1.43 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 Податкового кодексу України, мають право: складати стосовно платників податків - фізичних осіб та посадових осіб платників податків - юридичних осіб протоколи про адміністративні правопорушення та виносити постанови у справах про адміністративні правопорушення у порядку, встановленому законом; проводити аналіз та здійснювати управління ризиками з метою визначення форм та обсягів податкового контролю; проводити у визначеному законодавством порядку перевірку показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування та із своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплатою усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, виконанням законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Абзацом першим підпункту 21.1.6 пункту 21.1 статті 21 Податкового кодексу України передбачено, що посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема, не допускати розголошення інформації з обмеженим доступом, що одержується, використовується, зберігається під час реалізації функцій, покладених на контролюючі органи.

Згідно підпункту 17.1.9 пункту 17.1 статті 17 Податкового кодексу України платник податків має право на нерозголошення контролюючим органом (посадовими особами) відомостей про такого платника без його письмової згоди та відомостей, що становлять конфіденційну інформацію, державну, комерційну чи банківську таємницю та стали відомі під час виконання посадовими особами службових обов`язків, крім випадків, коли це прямо передбачено законами.

Частиною другою статті 10 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що обсяг інформації про особу, що збирається, зберігається і використовується розпорядниками інформації, має бути максимально обмеженим і використовуватися лише з метою та у спосіб, визначений законом.

Відповідно до пунктів 3.5, 4.2, 5.1, 6.2 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52 (зі змінами) працівники зобов`язані вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватися вимог фінансового контролю; не розголошувати інформацію, що стала йому (їй) відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, зокрема персональні дані фізичних осіб, конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом (далі ІзОД), режим якої встановлено Законами України «Про державну таємницю», «Про інформацію», «Про захист персональних даних» та «Про доступ до публічної інформації», крім випадків, установлених законом; працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень,

-7-

передбачених Конституцією та законами України; працівники зобов`язані додержуватися встановленого чинними нормативно-правовими актами та розпорядчими документами ДПС порядку обміну інформацією та взаємодії з громадянами, представниками підприємств, установ, організацій, представниками іноземних держав та їх підприємств, установ, організацій, міжнародних організацій та установ.

ОСОБА_1 прочитала, зрозуміла, та зобов`язалась дотримуватись і виконувати Правила етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52, що підтверджується її особистим підписом у повідомленні від 17.09.2019.

Статтею 8 Закону України «Про державну службу» визначено, що державний службовець зобов`язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби.

Відповідно до вимог статті 43 Закону особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала відома їм у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

Встановлено, що Департаментом з питань запобігання та виявлення корупції Державної податкової служби України, в рамках виконання Антикорупційної програми ДПС України на 2023 2025 роки, у ході відпрацювання корупційного ризику «Недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності» повідомлено про факти вчинення працівниками ГУ ДПС у Закарпатській області дій в ІКС «Податковий блок» стосовно платників податків по яким наказами ГУ ДПС у Закарпатській області врегульовано їхні потенційні конфлікти інтересів, зважаючи на наявність у користуванні відповідних ролей в ІКС «Податковий блок», а саме під час періодичного перегляду та аналізу Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності) встановлено, що за логіном користувача ОСОБА_4 (ПІП користувача - ОСОБА_2 ) було зафіксовано 10 (десять) фактів вчинення дій, а саме: 03.10.2023 у період з 14 год 34 хв по 14 год 47 хв здійснено 07 (сім) фактів переглядів різних вкладок та документів в ІКС «Податковий блок» по ФОП ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який є її сином та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Закарпатській області.

Із актового запису про шлюб № 8 від 02.08.1986, складеного Росішківською сільською радою Рахівського району Закарпатської області, вбачається факт реєстрації шлюбу між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Актовим записом про народження № 169 від 09.09.1998, складеним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Рахівського районного управління юстиції у Закарпатській області, підтверджено, що батьками ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

-8-

У ході перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» ОСОБА_1 отримано відомості щодо реєстраційних даних платників податків, відомості про інтегровані картки платників та відображені в них суми нарахувань і сплати податків, інформація про подану платниками податкову звітність.

Інформація про цей перегляд відображена в Журналі реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності) ОСОБА_1 стосовно ФОП ОСОБА_9 .

Як пояснила під час проведення перевірки стосовно неї ОСОБА_1 , нею 03.11.2022 було подано безпосередньому керівникові повідомлення № 155/07/-16-19-02-30 про потенційний конфлікт інтересів, який пов`язаний із близькою особою, а саме сином ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який перебуває на обліку ГУ ДПС у Закарпатській області, як фізична особа-підприємець та потенційний конфлікт інтересів врегульовано відповідно до наказу від 04.11.2022 № 458. Щодо входження в ІКС «Податковий блок» та перегляду інформації відносно ФОП ОСОБА_9 пояснила наступне, що на прохання сина переглянула ІКП по платежах в бюджет, щодо відсутності заборгованості по єдиному податку з фізичних осіб та ЄСВ та повідомила його інформацію щодо результату звірки по даних платежах. З уповноваженими особами ГУ ДПС в Закарпатській області та своїм керівником ОСОБА_10 дії в ІКС ДПС відносно близької особи не узгоджувала та про процес перегляду і здійснення операцій не повідомляла.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі тими, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю.

Родинні відносини завжди становлять для особи, на яку поширюється положення Закону, приватний інтерес зумовлений прагненням піклуватися про близьку особу. У даному випадку приватний інтерес ОСОБА_1 це особистий немайновий інтерес, зумовлений сімейними (родинними) стосунками, який полягає у здійсненні контролю за своєчасністю та достовірністю подачі податкової звітності близькими особами, а також за повнотою нарахувань та сплати податків, з метою недопущення застосування до них штрафних санкцій.

У той же час, головний державний інспектор відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу ГУ ДПС у Закарпатській області Попадич А. А., відповідно до покладених на неї повноважень, зобов`язана здійснювати ведення обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску та моніторинг обліково-звітних показників, складання звітності та інформування органів місцевого самоврядування щодо стану розрахунків платників із бюджетом, сплати єдиного внеску, здійснення контролю за повнотою та своєчасністю рознесення документів звітності в режимі «Нерознесені декларації» підсистеми «Облік платежів» ІКС «Податковий блок», при цьому як державний службовець повинна дотримуватись принципу доброчесності спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих ій повноважень (п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну службу»).

Згідно з диспозицією ч. 1 ст. 172-8 КУпАП незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень, - тягне за собою накладення штрафу від ста до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

-9-

Суть обмежень, закладених законодавцем у Закон, полягає у виключенні із діяльності осіб, які згідно із Законом є суб`єктами правопорушення, корупційної складової шляхом обов`язку не розголошувати і не використовувати в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала відома їм у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

Таким чином, ОСОБА_1 у порушення вимог статті 43 Закону щодо невикористання в інший спосіб інформації з обмеженим доступом, що стала відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом, шляхом перегляду інформації та документів в ІКС «Податковий блок», здійснювала контроль за своєчасністю та достовірністю подачі близькими особами податкової звітності, з метою недопущення застосування до них штрафних санкцій.

Апеляційний суд вважає, що матеріалами справи беззаперечно встановлено, що ОСОБА_1 , обіймаючи посаду головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу ГУ ДПС у Закарпатській області, відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», у порушення вимог статті 43 Закону, усвідомлюючи заборону та відповідальність за використання в інший спосіб інформації з обмеженим доступом, використовуючи власний логін та пароль користувача ІКС «Податковий блок», у період часу з 03.10.2023 з 14 год 34 хв по 14 год 47 хв, шляхом перегляду інформації та документів в ІКС «Податковий блок» відносно ФОП ОСОБА_3 (податковий номер НОМЕР_1 ), який є її сином, що підтверджено актовим записом про народження № 169 від 09.09.1998, здійснювала контроль за своєчасністю подачі податкової звітності з метою недопущення застосування штрафних санкцій до близької особи, чим вчинила незаконне використання в інший спосіб у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень, тобто вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 1 статті 172-8 КУпАП.

Тому, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за № 257 від 25.09.2024, у якому наведено обставини правопорушення; листом Головного управління ДПС у Закарпатській області № 3622/5/07-16-14-00-07 від 03.04.2024; листом Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції Державної податкової служби України № 4304/7/99-00-14-02-07 від 19.02.2024; витягом з Журналу перегляду користувачами ГУ ДПС У Закарпатській області інформації в підсистемах ІКС «Податковий блок» по платнику з кодом за період з 01.10.2023 по 12.02.2024; Актом про результати перевірки з питань, викладених у листі Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України від 19.02.2024 № 4304/7/99-00-14-02-07 стосовно головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу ГУ ДПС у Закарпатській області ПОПАДИЧ Алли; кадровими наказами, посадовою інструкцією, що підтверджують статус ОСОБА_1 як працівника Державної податкової служби, тобто особи, уповноваженої на виконання функції держави, та державного службовця; наказом Головного управління ДПС у Закарпатській області № 458 від 04.11.2022 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів», яким ОСОБА_1 усунуто від вчинення дій, прийняття рішень, участі у прийнятті рішень стосовно ФОП ОСОБА_9 ; витягом з особової картки державного службовця ОСОБА_1 ;

-10-

табелями обліку використання робочого часу Головного управління ДПС у Закарпатській області за жовтень 2023 лютий 2024 роки; Порядком доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженим наказом Державної податкової служби України № 216 від 15.05.2020; актовим записом про шлюб № 8 від 02.08.1986, складеним Росішківською сільською радою Рахівського району Закарпатської області; актовим записом про народження № 169 від 09.09.1998, складеним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Рахівського районного управління юстиції у Закарпатській області, відповідно до якого батьками ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 22.07.2024, відповідно до якого ОСОБА_9 зареєстрований як фізична особа-підприємець з 01.11.2022.

Вищенаведені докази, є належними й допустимими, зібрані відповідно до вимог КУпАП, оскільки порушень при їх збиранні під час розгляду справи апеляційним судом не виявлено, так як вони отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як в цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного, та є такими, що не викликають сумніву.

Суддею першої інстанції досліджені та перевірені доказами обставини, які поза розумним сумнівом свідчать про беззаперечну винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, що ставиться їй у провину.

Під час розгляду справи апеляційним судом не встановлено яких-небудь даних, які би давали підстави вважати, що оперуповноважений 1-го сектору Управлення стратегічних розслідувань в Закарпатській області ДСР НП України Мевша Ю. Л. була упередженою при складанні щодо ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення за ознаками передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП адміністративного правопорушення, і що в неї були підстави для фальсифікації протоколу чи обмови останньої у вчиненні адміністративного правопорушення, а також про її зацікавленість у результатах розгляду справи, оскільки у підтвердження таких даних відсутні які-небудь належні докази як у матеріалах справи, так їх і не додано до апеляційної скарги й на такі не посилалася сторона захисту під час її розгляду.

Тому, апеляційний суд приходить до висновку, що оперуповноважений 1-го сектору Управлення стратегічних розслідувань в Закарпатській області ДСР НП України Мевша Ю. Л. діяла у межах наданих їй повноважень.

Доводи апеляційної скарги про те, що наявними в матеріалах справи доказами не доведено будь-яке використання ОСОБА_1 здобутої інформації у своїх інтересах, апеляційний суд відхиляє, оскільки такі не знаходять свого підтвердження та повністю спростовуються наявними у матеріалах справи доказами та встановленими і наведеними вище обставинами. При цьому, апеляційний суд звертає увагу на те, що у даному випадку інтерес ОСОБА_1 зумовлений сімейними (родинними) стосунками і полягає у здійсненні контролю за своєчасністю та достовірністю подачі податкової звітності близькими особами - сином, а також за повнотою нарахувань та сплати податків, з метою недопущення застосування до нього штрафних санкцій.

Із урахуванням наведеного, безпідставними та необґрунтованими, апеляційний суд визнає і доводи апеляційної скарги про те, що у протоколі не зазначено, яким способом ОСОБА_1 використала у своїх інтересах інформацію, яка стала їй відома, у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень, а у матеріалах справи відсутні достатні та допустимі докази для констатації факту використання ОСОБА_1 інформації з ІКС «Податковий блок» у власних інтересах. При цьому,

-11-

апеляційний суд звертає увагу на те, що у протоколі чітко зазначено із посилання на конкретні обставини, за яких ОСОБА_11 використала інформацію, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень, у своїх інтересах, а саме використала таку інформацію у своїх інтересах, які полягали у недопущенні застосування штрафних санкцій до близької особи (сина).

Із цих підстав, не спростовують висновків суду першої інстанції та визнаються апеляційним судом безпідставними та спрямованими на ухилення ОСОБА_11 від адміністративної відповідальності за вчинене нею правопорушення, і доводи апеляційної скарги про те, що перегляд інформації в ІКС «Податковий блок» не є формою вчинення дій, що становлять собою об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, а обставини викладені у протоколі, не відображають всіх істотних ознак вищезгаданого адміністративного правопорушення, а саме: мотиву вчинення правопорушення чи полягало використання особою в інший спосіб інформації для досягнення своїх певних інтересів; наявності об`єктивної сторони діяння у чому проявилося будь-яке використання здобутої ОСОБА_1 інформації у своїх інтересах.

Тому, наведені в апеляційній скарзі доводи жодним чином не свідчать про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, наявність якого повністю підтверджується матеріалами справи та встановленими у протоколі та постанові суду першої інстанції, а також апеляційним судом обставинами, зокрема про те, що ОСОБА_1 повідомляла про потенційний конфлікт інтересів та була усунута від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішень чи участі у їх прийнятті щодо свого сина ФОП ОСОБА_9 , при цьому, була повідомлена про відповідальність під час роботи з конфіденційною, службовою інформацією, а також з інформацією з обмеженим доступом, та про відповідальність за порушення вимог спеціального та антикорупційного законодавства, однак, вчинила дії, зазначені у протоколі, які фактично не мала права вчиняти, що призвело до використання нею в інший спосіб у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

При оцінці наданих стороною захисту копій судових рішень судів першої інстанції у справах про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, апеляційний суд враховує те, що в законі України про адміністративні правопорушення не закріплено поняття прецедент, а також відсутні норми і на такі сторона захисту не вказує, які б свідчили про те, що суд апеляційної інстанції під час розгляду апеляційних скарг повинен брати до уваги рішення судів першої інстанції та застосовувати їх при прийнятті рішень за наслідками розгляду апеляційної скарги.

Що стосується доводів апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 притягнута до адміністративної відповідальності поза межами строку, передбаченого ч. 4 ст. 38 КУпАП, оскільки днем виявлення правопорушення є 08.04.2024, апеляційний суд звертає увагу на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Твердження сторони захисту про те, що днем виявлення правопорушення є 08.04.2024, тобто день, коли до органу, яким складено протокол про адміністративне правопорушення, надійшли матеріали перевірки з Головного управління ДПС у Закарпатській області, апеляційний суд визнає необґрунтованими з огляду на те, що після надходження таких матеріалів проводились відповідні дії з метою підтвердження/спростування наявності правопорушення, зокрема відповідно до рапорту від 31.05.2024 отримувались витяги з актів цивільного стану.

-12-

Тому, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що днем виявлення правопорушення є день складання протоколу, тобто 25.09.2024, а днем вчинення день незаконного використання в інший спосіб у своїх інтересах інформації, яка стала відома, у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень, тобто 03.10.2023, і на час винесення судом першої інстанції оскаржуваної постанови відповідні строки накладення адміністративного стягнення не закінчились.

Як вірно встановлено, судом першої інстанції, Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду у листі № 701/0/158-21 від 21.09.2021 висловив свою позицію щодо дати виявлення правопорушення, а саме про питання застосування судами положень статті 38 КУпАП у частині визначення дня, з якого починається перебіг строку накладення адміністративного стягнення, зазначив, що висновок про виявлення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а саме сукупності його об`єктивних та суб`єктивних ознак, особа, яка уповноважена складати протокол про таке правопорушення, робить виключно шляхом оформлення та підписання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Позиція Верховного Суду про те, що моментом виявлення правопорушення, пов`язаного з корупцією, слід вважати день складання протоколу про таке правопорушення уповноваженою посадовою особою також висловлена в листі від 09.04.2021 № 1089/0/2-21 за результатами розгляду звернення Голови Національного агентства з питань запобігання корупції.

За таких обставин, строки накладення адміністративного стягнення не закінчились і підстави для закриття провадження на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП відсутні.

Тому, безпідставними є і посилання сторони захисту на відсутність у суду повноважень для встановлення вини особи у разі закриття провадження в справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП.

При розгляді справи суд першої інстанції дав належну оцінку наявним у матеріалах справи доказами, а тому твердження сторони захисту в апеляційній скарзі про те, що висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, є необгрунтованими. Наведені докази є допустимими, належними і достатніми для підтвердження висновків суду про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення.

Матеріали справи не містять доказів про порушення старшим оперуповноваженим в особливо важливих справах 1-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України майором ОСОБА_12 законодавства при складанні протоколів про адміністративні правопорушення, оскільки поліцейським дотримано вимоги ст. 254-256 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення № 257 від 25.09.2024 складено відповідно до вимог, встановлених ст. 256 КУпАП, уповноваженим на такі дії органом, у спосіб, з підстав та з дотриманням порядку, встановлених законом.

Інших доводів, які б заслуговували на увагу і підтверджували позицію захисту щодо незаконності постанови судді місцевого суду та наявності підстав для закриття провадження у справі, в апеляційній скарзі не наведено й під час апеляційного перегляду справи не встановлені, а доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки встановлених судом першої інстанції обставин події та не спростовують доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП.

Суддею першої інстанції досліджені та перевірені доказами обставини, які поза розумним сумнівом свідчать про беззастережну винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП.

-13-

Таким чином, обґрунтування вимог апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції законодавства при винесенні постанови, яке полягало у нез`ясуванні всіх обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, не знайшло свого підтвердження при апеляційному перегляді.

Вирішуючи питання про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, суддя врахував характер та ступінь адміністративного правопорушення, особу ОСОБА_1 , обставини справи й призначив останній адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, яке є справедливим і таким, що відповідає як характеру та ступеню адміністративного правопорушення, так і особі правопорушника, а також передбаченій ст. 23 КУпАП меті адміністративного стягнення .

Порушень вимог закону, які б ставили під сумнів доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, та необґрунтованість накладеного на неї адміністративного стягнення не вбачається, відтак постанова суду є законною та обґрунтованою, підстав для її скасування немає, а тому апеляційна скарга захисника-адвоката Ємчук Л. В. в інтересах ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

При прийнятті рішення враховуються положення передбаченого нормативно-правовими актами України принципу диспозитивності, відповідно до якого сторони провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених нормативно-правовими актами; ст. 294 КУпАП у частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги; що суд, за відсутності обґрунтованих клопотань, не вправі самостійно витребовувати докази, викликати будь-яких свідків, тощо; те, що стороною захисту не надано належних та допустимих доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції та могли б слугувати підставами для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката Ємчук Л. В. в інтересах ОСОБА_11 залишити без задоволення, а постанову судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 19.11.2024 щодо ОСОБА_13 , - без змін.

Постанова оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя