Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________
Справа № 299/6466/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.01.2025 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючий суддя Кашуба А.В., секретар судового засідання Чернянчук К.П., за участі прокурора Виноградівського відділу Берегівської окружної прокуратури Береза Ю.В., особи, що притягається до адмінвідповідальності, ОСОБА_1 , захисника Дидинської Б.М.,

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Виноградів об`єднану справу про адміністративне правопорушення, що надійшла із Управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації місця проживання АДРЕСА_1 , головного державного інспектора Виноградівського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області, до адміністративної відповідальності раніше не притягался,

За правопорушення, передбачене ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

На розгляд суду передано справи про адміністративне правопорушення, запроваджені за протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, №241 від 16.09.2024, та протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, №240 від 16.09.2024, складеними відносно ОСОБА_1 .

Справи об`єднані в одне провадження.

ОСОБА_1 звинувачується у порушенні вимоги п.2 ч.1 ст.28 Закону України «про запобігання корупції» та вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП (протокол №240).

ОСОБА_1 звинувачується у порушенні вимоги п.3 ч.1 ст.28 Закону України «про запобігання корупції» та вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП (протокол №241).

За змістом протоколу №240, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду головного державного інспектора Виноградівського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області, будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як державний службовець відповідно до підпункту «в» пункту 1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», всупереч вимогам п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», 02 листопада 2023 року, маючи на перевірці податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2022 рік, поданої ОСОБА_2 , не повідомила у встановленому законом порядку, а саме не пізніше наступного робочого дня безпосереднього керівника, а саме начальника Виноградівського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області Піцул Н.В. про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

За змістом протоколу №241 ОСОБА_1 за тих же обставин всупереч вимогам п.2 ч.1 ст.28 Закону, 02 листопада 2023 здійснила перевірку податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 рік,поданої ОСОБА_2 , яка є безпосереднім керівником останньої, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

В судовому засіданні особа, що притягається до адміністративної відповідальності, заперечила наявність у її діяннях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП. Захисник подала письмову заяву, де викладено доводи позиції сторони захисту.

Позиція сторони захисту обґрунтована тим, що ОСОБА_3 провела камеральну перевірку податкової декларації про майновий стан та доходи ОСОБА_2 , поданої 26.10.2023. Декларація була подана у зв`язку із правом на податкову знижку, яка склала 900 грн. Камеральна перевірка не мала ніяких юридичних наслідків. ОСОБА_3 не наділена правом підписання документів у зв`язку із перевіркою. Вона не має дискреційних повноважень. В даному випадку камеральну перевірку повинна була затверджувати ОСОБА_2 , однак вона її не підписувала, про що повідомила ГУ ДПС у Закарпатській області про це. Тому електронне повідомлення на повернення підтвердженої суми ПДФО 08.11.2023 підписав заступник начальника управління оподаткування фізичних осіб податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок ГУ ДПС в Закарпатській області ОСОБА_4 згодом, 10.11.2023, начальник ГУ ДПС у Закарпатській області підписав електронне повідомлення на повернення ОСОБА_2 підтвердженої суми ПДФО. Тому сторона захисту стверджує, що реальний конфлікт інтересів був відсутній: ОСОБА_3 у тій ситуації не мала дискреційних повноважень.

Прокурор підтримав пред`явлене звинувачення.

Заслухавши учасників справи, вивчивши зміст протоколів, дослідивши подані письмові докази, вивчивши доводи сторони захисту, суд дійшов такого висновку.

Частиною першою ст.172-7 КУпАП передбачено настання адміністративної відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною другою ст.172-7 КУпАП передбачено настання адміністративної відповідальності за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Тому реальний конфлікт інтересів обов`язковий елемент об`єктивної сторони правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП.

У примітці 2 ст.172-7 КУпАП зазначено: у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

У даному випадку, за змістом формулювання звинувачення, ОСОБА_3 , як головний державний інспектор Виноградівського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області, відповідно до п.3 Посадової інструкції має посадовий обов`язок проведення камеральних перевірок, у тому числі електронних камеральних перевірок податкової звітності; складання протоколів про адміністративні правопорушення стосовно посадових осіб платників податків-юридичних осіб та фізичних осіб за порушення вимог законів з питань оподаткування та іншого законодавства, встановлених за результатами камеральних перевірок звітності та винесенням постанов.

ОСОБА_3 звинувачується у тому, що здійснила камеральну перевірку податкової декларації свого безпосереднього керівника, що мало місце в умовах реального конфлікту інтересів, про який вона не повідомила у встановленому порядку.

Сторона захисту стверджує, що камеральна перевірка не створює юридичні наслідки, а ОСОБА_3 не мала жодних дискреційних повноважень в рамках проведення камеральної перевірки податкової декларації про майновий стан і доходи за 2022 рік, поданої ОСОБА_2 .

Суд перевірив ці доводи та з`ясував таке.

ОСОБА_1 з 29.06.2023 року на підставі наказу №163-0 працює головним державним інспектором Виноградівського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області.

ОСОБА_2 працює начальником Виноградівського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області. Є безпосереднім керівником ОСОБА_5 .

26.10.2023 року ОСОБА_2 подала до ДПІ податкову декларацію про майновий стан та доходи за 2022 рік, у зв"язку із правом на податкову знижку. Сума податку, на яку зменшилися її податкові зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб у зв"язку з використанням права на податкову знижку становила 900.00 гривень.

Камеральну перевірку провела ОСОБА_1 на виконання своїх посадових обов`язків і у межах компетенції структурного підрозділу територіального органу ДПС.

Суд погоджується із доводами сторони захисту. Проведена камеральна перевірка не мала жодних юридичних наслідків. ОСОБА_1 не була наділена правом підписання документів у зв`язку із проведеною перевіркою, в тому числі документа, що надає право на отримання надміру сплачених грошових зобов`язань. ОСОБА_6 не мала у тій ситуації дискреційних повноважень.

Право накладення підпису на електронне повідомлення про повернення надміру утриманих сум ПДФО належало ОСОБА_2 , як керівнику відділу структурного підрозділу. Встановлено, що ОСОБА_2 повідомила Головне управління ДПС у Закарпатській області про неможливість підписання нею електронного повідомлення. А тому, електронне повідомлення було 08.11.2023 підписано заступником начальника управління оподаткування фізичних осіб податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок ГУ ДПС в Закарпатській області ОСОБА_4 . Надалі, 10.11.2023 року начальником ГУ ДПС у Закарпатській області підписано електронне повідомлення на повернення ОСОБА_2 підтвердженої суми ПДФО та накладено кваліфікований електронний підпис шляхом використання піктограми "КЕП 2м і проставлено печатку територіального органу.

Відповідно, реальний конфлікт інтересів у розумінні Закону України «Про запобігання корупції» та ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у ОСОБА_5 під час виконання обов`язків головного державного інспектора Виноградівського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області при проведенні камеральної перевірки, - був відсутній, а виконання службовою особою покладених на неї обов`язків у межах повноважень, що не є дискреційними, не передбачали прийняття управлінських рішень, - не може бути підставою для притягнення її до відповідальності.

Не будь-яка суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями створює конфлікт інтересів, оскільки особистий інтерес особи та її службові повноваження можуть і не суперечити один одному.

Аналіз термінів вказує на те, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів слід безпосередньо встановити наступні обставини: чи наявний інтерес; чи суперечить він службовим або представницьким повноваженням; чи така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення ж наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, в тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність факту інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення цих фактів в обов`язковому порядку має бути відображено в протоколі про правопорушення, пов`язане з корупцією.

Такі висновки зробив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, які узгоджуються із Методичними рекомендаціями щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затвердженими рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №839 від 29 вересня 2017 року.

Наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчинення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюється наявними у справі доказами, оцінка яких здійснюється відповідно до ст.252 КУпАП.

Обставини, викладені в протоколах про адміністративні правопорушення, в обґрунтування наявності у ОСОБА_5 реального конфлікту інтересів, спростовані стороною захисту. За таких обставин, наявності складу інкримінованих правопорушень у діянні ОСОБА_5 судом не встановлено.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З наведених підстав провадження в даній об`єднаній справі, розпочате стосовно ОСОБА_1 за ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.1, ч.1 ст.2, ч.ч.1, 2 ст.7, ч.1 ст.9, ч.ч.1, 2 ст.172-7, ст.ст.221, 251, 280, 283, п.3 ч.1 і ч.3 ст.284, ст.ст.287, 289, 294 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в об`єднаній справі про адміністративні правопорушення, розпочате стосовно ОСОБА_1 за ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складів вказаних адміністративних правопорушень.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Закарпатського апеляційного суду.

СуддяА. В. Кашуба