Справа № 583/6514/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 січня 2025 року суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Сидоренко Р.В., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління патрульної поліції в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого керівником випробувальної дільниці ТОВ «Євростандарт система»,

за ч. 1 ст. 127-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

установив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення керівником випробувальної дільниці ТОВ «Євростандарт система» ОСОБА_1 22.11.2024 о 13.40 год. по вул. Снайпера, 36, в м. Охтирка, Сумської області, в протоколі перевірки технічного стану транспортного засобу № 0-24 на транспортний засіб марки «ЗІЛ-131», державний номерний знак НОМЕР_1 , з порушенням п. 18 Порядку проведення ОТК, а саме у протоколі перевірки технічного стану виконавець зазначив дату проведення наступного ОТК т/з 22.1.2026 з періодичністю 2 роки, у той час як згідно п. 3 Порядку періодичність проходження ОТК для вантажних автомобілів з вантажопідйомністю більше 3.5 тони становить щороку. Згідно єдиного державного реєстру транспортних засобів та інформації винесеної виконавцем до протоколу ОТК вантажність зазначеного автомобіля становить 3.725 т.

ОСОБА_1 надіслав до суду письмове пояснення у якому зазначив наступне. Протокол про адміністративне правопорушення є недопустимим доказом, оскільки у порушення вимог ч. 2 ст. 254 КпАП України він складений з порушенням 24 годинного строку з моменту його виявлення. Крім того, невірно зазначена періодичність проходження контролю з`явилась в реєстрі результатів ОТК внаслідок збою у роботі реєстру, викликаного вимкненням світла, саме - в момент внесення інформації до реєстру. Внаслідок спотворення та часткової втрати відомостей внесених до реєстру результатів ОТК під час їх доставляння (відомості, що внесені до реєстру не відповідають відомостям, отриманим співробітниками сервісного центру на перевірку, відсутні позначки і відмітки, вказані при внесенні відомостей до реєстру). Так, зі скріншоту архіву дій, в якому фіксується всі дії відповідального за внесення до реєстру відомостей з точністю до секунди можна виявити збій, що призвів до автоматичного внесення невірної інформації та підписання протоколу без ідентифікації електронного цифрового підпису. На скріншоті видно, що о 13:39:35 було змінено документ, внесено вірну періодичність проведення ОТК, після чого протягом однієї секунди - о 13:40:00 відбулось 3 дії, які неможливо здійснити одночасно і які не відображались відповідальній особі під час підписання. О 13:40:00 повідомлення про помилку стосовно періодичності, що передбачає надання згоди на продовження оформлення результатів, шляхом накладення електронного цифрового підпису (обрання засобу захисту, введення паролю до ЕЦП, на що потребується не менше 10-15 секунд), тієї ж секунди відображено, що документ підписано, що передбачає його відправлення до ГСЦ, однак, скріншот містить відомості про наступну дію - попередження про відсутність 17 символів у УШ автомобіля, і пропозиція підписати документ, потім відображена відповідь «ТАК», але в супереч встановленої процедури підписання не відбулось, а документ було одразу відправлено до ГСЦ через 11 секунд, що вказує на значний збій в роботі реєстру та внесення до нього - невірної інформації. Наступного робочого дня, 23.11.2024 р., при перевірці доставлених протоколів ОТК за 22.11.2024 р., ним було виявлено доставляння некоректних даних до реєстру ОТК, однак структура функціонування реєстру не передбачає технічну можливість внесення змін (коригування) даних про результати ОТК, а тільки повторне проведення перевірки технічного стану, що змусило його викликати вищевказаний транспортний засіб для його повторної перевірки. Зважаючи на неможливість його прибуття того ж дня, п`ятницю 23.11.2024, повторну перевірку було призначено наступного тижня, але під час очікування доставки власником ТЗ до пункту проведення ОТК, в понеділок 26.11.2024 протокол перевірки технічного стану транспортного засобу № 01137-00520-24 від 22.11.2024 було визнано недійсним.

28.11.2024 р. транспортний засіб: марка, модель транспортного засобу ЗІЛ 131 номерний знак НОМЕР_1 , VIN - код або помер кузова (рами) НОМЕР_2 було повторно перевірено на відповідність технічного стану, що підтверджується протоколом перевірки технічного стану № 01137-00528-24 від 28.11.2024, відомості про який було вже безпомилково доставлено до НАІС тієї ж зміни та перевірені РСЦ ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС), що підтверджую відповідним скріншотом з Реєстру ОТК. Вищевказане доводить, що на момент складання протоколу, в реєстрі містились вірні відомості про проведений обов`язковий технічний контроль на вищевказаний транспортний засіб, що вказує на відсутність складу правопорушення та є підставою для закриття цієї справи в порядку п. 3 ч. 1 ст. 284 КпАП України на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КпАП України - відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

ОСОБА_1 до суду не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи. Від нього надійшла заява про відкладення розгляду справи на іншу дату. Однак за відсутності долучених до заяви доказів поважності причин не прибуття до суду та з огляду на те, що явка особи, відносно якої складений протокол до суду під час розгляду даної категорії справ не є обов`язковою, вважаю за необхідне провести розгляд матеріалів на підставі наявних доказів.

За таких обставин, дослідивши письмове пояснення та доводи ОСОБА_1 , дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно з ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Також, беручи до уваги статті 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення.

Частиною 1 ст. 127-1 КУпАП передбачено відповідальність за видачу документа про технічну справність транспортного засобу, що підлягає обов`язковому технічному контролю, з порушенням порядку проведення перевірки технічного стану такого транспортного засобу.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах: видача документа про технічну справність транспортного засобу, що підлягає обов`язковому технічному контролю, з порушенням порядку проведення перевірки технічного стану такого транспортного засобу; видача документа про технічну справність транспортного засобу, що підлягає обов`язковому технічному контролю, без проведення перевірки його технічного стану; видача спеціального знака державного зразка з порушенням встановленого Законом порядку укладення договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, що підлягають обов`язковому технічному контролю.

Суб`єкт адміністративного правопорушення - спеціальний (посадові особи). Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення. Відповідно до цієї норми - адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб`єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Статтею 10 КУпАП встановлено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що ОСОБА_1 вчинив відповідні дії умисно, натомість останній надав відомості про усунення допущеної ним технічної помилки. Так, 28.11.2024 р. транспортний засіб: марка, модель транспортного засобу ЗІЛ 131 номерний знак НОМЕР_1 , VIN - код або помер кузова (рами) НОМЕР_2 було повторно перевірено на відповідність технічного стану, що підтверджується протоколом перевірки технічного стану № 01137-00528-24 від 28.11.2024, відомості про який було вже безпомилково доставлено до НАІС тієї ж зміни та перевірені РСЦ ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС), що підтверджую відповідним скріншотом з Реєстру ОТК.

За таких обставин, дослідивши матеріали справи, серед яких протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 978514 від 17 грудня 2024 року, лист заступника начальника РСЦ ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях, суд дійшов висновку, що клопотання ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а провадження у справі щодо нього закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1 КУпАП.

Разом із тим, суд не бере до уваги доводи ОСОБА_1 про недопустимість даного протоколу як доказу з огляду на порушення вимог ч. 2 ст. 254 КпАП України, оскільки зазначена норма вказівки про такі наслідки за настання вказаних обставин не містить.

Суд зауважує, що для притягнення особи до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення. Склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Ураховуючи вищевикладене слід зазначити, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08), суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v.Spain» від 06 грудня 1998 року (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, викладене вище дає обґрунтовані підстави вважати про недоведеність матеріалами справи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1 КУпАП, яке ставиться у вину ОСОБА_1 , оскільки у відповідності до вимог ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 9, 91, 245, 251, 252, 283, 284, 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

постановив:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1КпАП України - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП України в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Охтирського міськрайонного суду Р.В.Сидоренко