Справа № 396/2203/24
Провадження № 3/396/9/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2025 року м. Новоукраїнка

Суддя Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області Русіна Алла Анатоліївна, розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності громадянку України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директор АТ "Капустянський граніт", яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ :

Від Державної податкової служби України Головного Управління Державної податкової служби у Кіровоградській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення №2254/12/11-28-07-02 від 18.11.2024 року, з якого вбачається, що ОСОБА_1 , будучи директором АТ "Капустянський Граніт" вчинила порушення порядку ведення бухгалтерського та подадкового обліку, а саме завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту на загальну суму 536 740,00 грн., занижено податок на додану вартість за вересень 2024 р. на суму 115 427,00 грн.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, 23.12.2024 року на електронну адресу суду надіслала заяву про перенесення розгляду справи на іншу дату, оскільки триває процедура розгляду її заперечнь на акт перевірки, до матеріалів справи просить долучити акт оскарження, а саме чеки Укрпошти про надсилання листа № 207 та Заперечення на акт перевірки № 16461/11-28-07-02/31652348 від 11.11.2024 р..

За вказаних обставин визнано можливим провести розгляд справи у відсутність ОСОБА_1 на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до такого.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до частин 1, 2 статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 163-1 КУпАП України передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

З обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення №2254/12/11-28-07-02 від 18.11.2024 року вбачається, що зазначений протокол складено за ведення податкового обліку з порушенням порядку ведення податкового обліку.

При цьому, в акті перевірки № 16461/11-28-07-02/31652348 від 11.11.2024 року за результати документальної позапланової виїзної перевірки АТ "Капустянський граніт" відображено обставини порушення встановленого законодавством порядку ведення податкового обліку, а саме завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту на загальну суму 536 740,00 грн., занижено податок на додану вартість за вересень 2024 р. на суму 115 427,00 грн..

Наявний в матеріалах справи акт перевірки не може слугувати єдиним належним та допустимим доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП, з огляду на таке.

Згідно з п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому п.п. 78.1.5 п. 78.1 ст. 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Згідно з п.п. 86.7.5, п. 86.7, ст. 86 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному п.п.86.7.1 цього пункту.

Згідно з п.п. 54.3.2 п. 54.3 ст. 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Згідно з п. 56.1 ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

У відповідності з п. 56.18 ст.56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Як зазначає особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на даний час проводиться процедура оскарження Акту-перевірки № 16461/11-28-07-02/31652348 від 11.11.2024 р. до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, яке ще не розглянуте. Так, оскільки на день розгляду справи судом відсутні будь-які рішення за результатами проведення перевірки, будь-які грошові зобов`язання, що відображені в акті перевірки є неузгодженими. Отже цей доказ суд не може покласти в основу своїх висновків, а інших доказів в матеріалах справи немає.

Акт перевірки також не є належним доказом вчинення директором АТ "Капустянський граніт" ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, оскільки відповідно до практики Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду (справа №814/2124/14 від 17.07.2019 р), висновки, викладені в акті (а не в податковому повідомленні-рішенні), є звичайним відображенням дій працівників податкових органів і самі по собі не породжують правових наслідків для платника податків. Станом на день складення протоколу будь-які повідомлення-рішення були відсутні, існував лише акт перевірки, який, не може свідчити про вчинення ОСОБА_1 будь-яких порушень.

Отже, з урахуванням того, що триває процедура оскарження, і існує ймовірність скасування рішення податкового органу, а тому і відсутні достовірні передчасні підстави вважати, що дійсно ОСОБА_1 було порушено порядок ведення податкового обліку, тобто вчинено правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

З огляду на обставини, встановлені під час судового розгляду, за відсутності переконливих доказів про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, тобто за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Керуючись ст. 9 , ч. 1 ст. 163-1, ст.ст. 245, 247, 251, 252, 283 КпАП України, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області.

Постанова може бути пред`явлена до виконання на протязі трьох місяців.

Суддя: А. А. Русіна