ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2025 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Болейко А.П., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі заяву Перегуди Анатолія Павловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

08.01.2025 Перегуда А.П., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав суду заяву про відвід судді ОСОБА_2 , оскільки наявні обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості та необ`єктивності останньої, що зокрема проявились у порушенні вимог чинного законодавства. На думку ОСОБА_3 , суддя порушила ст. 251 КУпАП, за якою обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу, яким суд не є. Зазначив, що суддя, виходячи за рамки своїх повноважень, почала самостійно збирати докази по справі, зокрема вирішила викликати на 08.01.2025 для допиту свідків та працівників поліції за своєї ініціативи. Крім того, 08.01.2025 суддя не відклала судове засідання за його клопотанням від 07.01.2025, а самостійно допитувала свідків та досліджувала письмові докази. Також суддею Довгалюк Л.В. проігноровано його письмове клопотання від 20.12.2024 щодо фіксації технічними засобами судових засідань по даній справі. До того ж зазначено, що ОСОБА_1 не було повідомлено про жодне призначене судове засідання, чим порушено її права та вимоги ст. 298, 277-2 КУпАП.

До того ж у судовому засіданні 10.01.2025 захисник зазначив, що при автоматичному розподілу справи не було дотримано вимог Засад використання автоматизованої системи документообігу Богунського районного суду м. Житомир, а саме п. 2.3.43, на підставі якого було передано дану справу раніше визначеному складу суду, не передбачено вказане.

Крім того, 16.01.2025 захисник Перегуда А.П. надав суду письмове клопотання про повторне звернення до канцелярії та витребування інформації, а саме: чому при отримання матеріалів справи, які надійшли 25.11.2024 до суду від УПП в Житомирській області (після їх доопрацювання), їх не було направлено на авторозподіл для Повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями у відповідності до Положення про АСДС; чому при передачі 25.11.2024 для розгляду раніше визначеному складу суду - судді Довгалюк Л.В. матеріалів справи після їх доопрацювання які надійшли до суду від УПП в Житомирській головний спеціаліст відділу організаційного забезпечення з розгляду справ про адміністративні правопорушення в протоколі про передачу судової справи раніше визначеному складу суду послався на п. 2.3.43 Засад використання автоматизованої системи документообігу, який не має жодного відношення до даної справи, оскільки вона не розглядалась ні в апеляційній інстанції, ні в касаційній.

21.01.2025 захисник Перегуда А.П. та Савіна Н.П. в судове засідання не з`явились, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином. ОСОБА_3 достеменно знав про дату, час та місце розгляду справи, які були повідомленні останньому на минулому судовому засіданні. Однак, до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, на телефонний дзвінок не відповів. Крім того, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 були доставлені смс-повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується довідками про доставку повідомлень.

Суд звертає увагу, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, повинна добросовісно використовувати свої процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства.

Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, що передбачено ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Європейський Суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд, виходячи з зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність ОСОБА_3 та ОСОБА_1 . Їх неявка навіть в одне судове засідання не перешкоджає розгляду справи. До того ж клопотань про відкладення судового засідання суду не надали.

Таким чином, неявка ОСОБА_3 та ОСОБА_1 без поважних причин в судове засідання розцінюється судом як зловживання своїми процесуальними правами, що є неприпустимим, тому суд вважає за можливе розглядати справу у їх відсутність.

21.01.2025 суддя Довгалюк Л.В. в судове засідання не з`явилась, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Про причини неявки суд не повідомила. Оскільки її неявка не перешкоджає розгляду справи, суд розглядає заяву у її відсутність. Крім того, 10.01.2025 до суду надійшли письмові пояснення судді Довгалюк Л.В., відповідно яких у судове засідання, призначене у даній справі на 10:10 год 03.12.2024, адвокат Перегуда А.П. не прибув, надіслав до суду заяву про відкладення розгляду справи для ознайомлення матеріалами справи, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 12.12.2024. У судове засідання, призначене на 10:50 год 12.12.2024, адвокат Перегуда А.П. не прибув, надіслав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні у Солом`янському районному суді м. Києва, розгляд справи відкладено на 12:00 год 23.12.2024. Згідно з довідки секретаря, 23.12.2024 надійшло повідомлення судової охорони про можливе замінування Будинку Правосудця, у зв`язку з чим з 11:18 год до 12:10 год роботу суду припинено. Після відновлення роботи суду адвокат Перегуда А.П. прибув до зали суду, просив не здійснювати фіксування судового засідання технічними засобами, відкласти розгляд справи та викликати у наступне судове засідання іншого учасника ДТП ОСОБА_4 , свідка ОСОБА_5 і працівників поліції, якими складено адміністративні матеріали. Дане клопотання задоволено, розгляд справи відкладено на 09:30 год 08.01.2025, про що під розписку повідомлено захисника, а також викликано осіб щодо яких задоволено його клопотання. 08.01.2025 адвокат Перегуда А.П., з яким завчасно погоджено дату наступного судового засідання, не прибув, звернувшись до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи, у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні у Корольовському районному суді м. Житомира. Розгляд справи відкладено на 09.01.2025, про що повідомлено ОСОБА_1 та її захисника засобами телефонного зв`язку, про що свідчать відповідні телефонограми, складені секретарем і помічником судді. Зазначено, що Савіній Н.П. та її захиснику було достеменно відомо про всі призначені у справі судові засідання, про що свідчать заяви адвоката Перегуди А.П. про відкладення розгляду справи та довідки про доставку смс-повідомлень. Стосовно ініціювання саме адвокатом Перегудою А.П. питання щодо виклику у судове засідання осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, свідка та іншого учасника ДТП також свідчить його повторне клопотання з цього приводу від 08.01.2024. Також зазначено, що посилань на докази, які б свідчили про заінтересованість у результаті розгляду справи, необ`єктивність та упередженість судді під час розгляду даної справи адвокатом Перегудою А.П. не зазначено. Вважає, що заява адвоката Перегуди А.П про відвід із надуманих підстав, є необґрунтованою та може свідчити про тиск на суд і зловживання правом на відвід із метою затягування розгляду справи.

Крім того, ОСОБА_4 в судове засідання 21.01.2025, як і минулі, не з`явився, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Оскільки його неявка не перешкоджає розгляду справи, суд розглядає заяву у його відсутність.

Оскільки положення Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок відводу судді, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права та при вирішенні питання керуватися ст. 75 КПК України.

Відповідно до ст. 75 КПК України обставинами, що виключають участь судді в кримінальному провадженні є:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Стаття 252 КУпАП передбачає оцінку доказів судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Згідно ст. 272 КУпАП, як свідок у справі про адміністративне правопорушення може бути викликана кожна особа, про яку є дані, що їй відомі які-небудь обставини, що підлягають установленню по даній справі. На виклик органу (посадової особи), у провадженні якого перебуває справа, свідок зобов`язаний з`явитися в зазначений час, дати правдиві пояснення, повідомити все відоме йому по справі і відповісти на поставлені запитання.

Відповідно до ч. 3 ст. 269 КУпАП потерпілого може бути опитано як свідка відповідно до статті 272 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 та її захиснику було достеменно відомо про всі призначені судові засідання у даній справі, про що свідчать заяви адвоката Перегуди А.П. про відкладення розгляду справи та довідки про доставку смс-повідомлень.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Тим більше, така презумпція застосовується під час вручення судової повістки. Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх в протоколі, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, що ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладається на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язані з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засобі внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.О. проти Іспанії від 07.07.1989).

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022).

У своїй практиці Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадження у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. З метою недопущення необґрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Також передчасний виклик учасників судового провадження не свідчить про упередженість судді. У рішеннях ЄСПЛ наголошується, що оцінка упередженості судді має базуватися не на припущеннях, а на об`єктивних критеріях, які вказують на несправедливість чи нерівність у розгляді справи.

Щодо допиту свідків без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та її захисника, суд повідомляє наступне.

Відповідно до матеріалів справи, 08.01.2024 свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_4 надали суду письмові пояснення щодо обставин даної справи. До того ж право на ознайомлення з матеріалами справи особі, яка притягається до адміністративної відповідальності та її захиснику не було порушено. Однак, будь-яке порушення прав, на думку ОСОБА_1 та її захисника, може бути підставою для оскарження рішення суду, в тому числі щодо фіксації технічними засобами судових засідань по даній справі.

Крім того, відповідно до відповіді керівника апарату Богунського районного суду м. Житомира на запит щодо дотримання вимог Засад використання автоматизованої системи документообігу Богунського районного суду м. Житомира, 25.11.2024 до суду від УПП в Житомирській області надійшли вказані матеріали справи після їх дооформлення (супровідний лист від 22.11.2024 вихідний № 17517/41/28/02-2024) та відповідно до пункту 2.3.43 Засад використання автоматизованої системи документообігу Богунського районного суду м. Житомира, затверджених рішенням зборів суддів Богунського районного суду м. Житомира від 28.09.2015, передані для розгляду раніше визначеному складу суду - судді Довгалюк Л.В. (протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 25.11.2024), що свідчить про відсутність порушення вимог засад АСДС.

Також на письмове клопотання захисника Перегуди А.П. від 16.01.2025 керівник апарату Богунського районного суду м. Житомира надала суду письмову відповідь від 21.01.2025, відповідно якої згідно до пункту 1 розділу III Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України від 20.08.2019 № 814 визначення судді для розгляду конкретної справи здійснюється відповідно до Положення про АСДС. Відповідно до пункту 1.4.9. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 збори суддів відповідного суду мають визначені цим Положенням повноваження щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи. За результатами розгляду питань, зазначених в абзаці першому цього підпункту, рішенням зборів суддів затверджуються Засади використання автоматизованої системи документообігу суду і вносяться до автоматизованої системи не пізніше робочого дня, що настає після проведення цих зборів. У разі внесення змін до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду збори суддів відповідного суду новим рішенням затверджують відповідні зміни до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду. 28.09.2015 рішенням зборів суддів Богунського районного суду м. Житомира затверджено Засади використання автоматизованої системи документообігу Богунського районного суду м. Житомира, які оприлюднені на вебсторінці суду вебпорталу судової влади України в розділі «Інше». 25.11.2024 до суду від УПП в Житомирській області надійшли вказані матеріали справи після їх дооформлення (супровідний лист від 22.11.2024 вихідний № 17517/41/28/02-2024) та відповідно до пункту 2.3.43 Засад використання автоматизованої системи документообігу Богунського районного суду м. Житомира, затверджених рішенням зборів суддів Богунського районного суду м. Житомира від 28.09.2015, передані для розгляду раніше визначеному складу суду - судді Довгалюк Л.В. (протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 25.11.2024). Відповідь суду не містить посилання на Положення про АСДС, про яке в клопотанні від 16.01.2025 зазначає захисник Перегуда А.П. та наводить зміст положень пункту 2.3.43 саме цього Положення, а зазначено, що при передачі матеріалів справи судді Довгалюк Л.В. працівник суду керувався пунктом 2.3.43 саме Засад використання автоматизованої системи документообігу Богунського районного суду м. Житомира, затверджених рішенням зборів суддів Богунського районного суду м. Житомира від 28.09.2015 (2.3.43. Раніше визначеному в судовій справі головуючому судді (слідчому судді) передаються також: - справи про адміністративні правопорушення, які надійшли після дооформлення....). Проте захисник Перегуда А.П. посилається на п. 2.3.43 не редакції Засад використання автоматизованої системи документообігу Богунського районного суду м. Житомира, чим вводить суд в оману.

Враховуючи викладене, письмові пояснення судді Довгалюк Л.В., а також, оскільки обставини упередженості, на які посилається заявник не знайшли підтвердження в судовому засіданні, виклик свідків та працівника поліції суддею прямо передбачено ст. 272 КУпАП, та не свідчить про її упередженість, інших доказів існування зазначених у заяві про відвід судді обставин матеріали справи не містять, тому у задоволенні заяви необхідно відмовити.

Крім того, незгода з процесуальними рішеннями суду підлягає оцінці апеляційною інстанцією під час перевірки законності ухваленого рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 372 КПК України,

постановив:

У задоволенні заяви Перегуди Анатолія Павловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.П. Болейко