ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/9581/24

Номер провадження 3/495/155/2025

13 січня 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області, у складі:

головуючої одноособово - судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Ульвіс К.Е.,

за участю: особи, відносно якої складено протокол - ОСОБА_1 ,

захисника особи, відносно якої складено протокол - адвоката Боян О.Б.

потерпілої - ОСОБА_2

справа № 495/9581/24

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Білгород-Дністровському Одеської області матеріали адміністративної справи, що надійшли від Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

17 жовтня 2024 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду в Одеській області надійшли матеріали від Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 173 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що 15.10.2024 року о 17:07 годині гр. ОСОБА_3 , перебуваючи в АДРЕСА_2 , пошкодила димохід та висловлювалась словами брудної лайки, погрожувала пошкодженням майна, чим вчинила дрібне хуліганство.

Своїми діями ОСОБА_3 порушила громадський порядок та вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 173 КУпАП.

13 січня 2025 року на адресу суду від захисника особи, відносно якої складено протокол - адвоката Боян О. Б. надійшло клопотання про закриття провадження, відповідно до якого просить суд провадження по справі № 495/9581/24 закрити за відсутністю подій та складу адміністративного правопорушення, відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 171286 від 15.10.2024 не містить відомостей, яким саме чином відповідні дії порушували громадський спокій і спокій громадян.

Також у протоколі зазначено місце вчинення правопорушення вул. Болгарська, 7 в м. Білгород-Дністровський, проте не конкретизовано що це саме за громадське місце дорога, тротуар. Безпосередньо правопорушення, яке інкримінують ОСОБА_3 мало місце у загальному дворі приватного будинку (комунальний двір), даний факт також підтверджується доданими відеозаписами.

Разом з тим, приватний будинок громадянина та його прибудинкова територія не є громадським місцем.

Більш того, суд у справі № 492/1484/16-п прийшов до висновку, що законодавством не визначено, що комунальний двір є громадським місцем.

Така ж позиція висловлена судами у справах № 221/7349/19, № 126/1735/19, № 126/1661/19, № 311/2850/19, № 287/856/19, № 221/3244/19.

Відтак, нецензурна лайка не у громадському місці, не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Більше того, інші дії, які начебто були вчиненні ОСОБА_3 містять інший склад правопорушення, аніж інкриміноване право прошення останній.

В судовому засіданні особа, відносно якої складено протокол свою вину заперечувала.

Представник особи, відносно якої складено протокол в судовому засідання просила суд закрити провадження по справі.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 зазначила, що це не перша сварка, яка відбулась з ОСОБА_1 . Вказує, що особа, відносно якої складено протокол постійно погрожує, вимикає лічильники та постійно вчиняє подібні порушення.

В судовому засіданні був допитаний свідок ОСОБА_4 , яка пояснила, що ними було вчинено всі дії для уникнення конфлікту, а саме: почистили трубу, відкрили вікна, що призвело до того, що труба перестала диміти. Однак конфлікту не вдалось уникнути.

Вислухавши думку учасників справи, допитавши в якості свідка свідка ОСОБА_4 , оглянувши відеоматеріал, дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Відповідно до Наказу Генеральної прокуратури від 6 квітня 2016 № 139 «Про затвердження Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», згідно з яким:

«20. До громадських місць належать місця, що використовуються громадянами для спільної роботи, відпочинку, пересування, проведення масових заходів та інших потреб (вулиці, площі, вокзали, аеропорти, магазини, кафе, бари, ресторани, музеї, клуби, пляжі в період їх роботи, а також громадський транспорт під час перебування в ньому громадян, ділянки лісу, поля під час проведення на їх території організованих масових зібрань), приміщення вокзалів, пасажирські (приміські) потяги, літаки, катери, пароплави, перони, платформи, пристані та інші місця під час очікування посадки та висадки пасажирів.»

У справі № 481/127/20 Новобузький районний суд Миколаївської області зазначив, що «громадське місце - це місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони, тобто сама по собі вулиця, двір не є громадським місцем».

Суд у справі № 492/1484/16-п прийшов до висновку, що законодавством не визначено, що комунальний двір є громадським місцем.

Така ж позиція висловлена судами у справах № 221/7349/19, № 126/1735/19, № 126/1661/19, № 311/2850/19, № 287/856/19, № 221/3244/19.

Як вбачається з протоколу серії ВАД № 171286 від 15.10.2024 року та наданого потерпілою відеозапису, що подія відбулась в подвір`ї дому по АДРЕСА_3 .

З відеозапису, який було оглянуто в судовому засіданні, встановлено, що між сторонами виникла сварка, однак відсутнє підтвердження висловлювання ОСОБА_3 нецензурною лайкою на адресу потерпілої ОСОБА_2 .

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до правової позиції, викладеної в Постанові ВС/КАС від 08.07.2020 року у справі № 463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Згідно ч. 1 ст.247 КУпАП, провадження по справі належить закрити, якщо судом встановлено, що в діях особи у відношенні якої, складено протокол про адміністративні правопорушення, відсутні склад та подія адміністративного правопорушення.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 27, 40-1, 173, 221, 251, 255, 256 283, 284, 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі № 495/9581/24 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП закрити, за відсутністю в її діях складу інкримінованого правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня проголошення постанови.

Повний текст постанови складений 15 січня 2025 року.

Суддя: