ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.01.2025 Справа №607/167/25 Провадження №3/607/569/2025

місто Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Якімець Тарас Ігорович, розглянувши матеріали, які надійшли від Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

У протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД №567904 зафіксовано, що 23 грудня 2024 року близько 01 год. 45 хв. ОСОБА_1 висловлювався в бік працівників поліції нецензурною лайкою в громадському місці, в м. Тернопіль, по вул. 15 Квітня, 14, на території АЗС «ОККО», внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) (а.с. 1).

У судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини не визнав, пояснивши, що працівники поліції своїми провокативними діями довели його до такого стану, що він допустив вживання ненормативної лексики щодо працівників правоохоронного органу.

Незважаючи на невизнання вини особою, яку притягують до адміністративної відповідальності досліджені в судовому засіданні докази, дають підстави для висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного проступку, відповідальність за який встановлена статтею 173 КУпАП.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні цього правопорушення доведена наступним:

протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №567904 від 23 грудня 2024 року (а.с. 1);

відеоматеріалами «export-ek4ea» з нагрудної камери №473044 (а.с. 2);

рапортом поліцейського взводу 1 роти 4 батальйону УПП в Тернопільській області ДПП сержанта поліції О. Кордіяна від 23 грудня 2024 року (а.с. 3).

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (частина перша); адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності (частина друга).

Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (стаття 245 КУпАП).

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Диспозицією статті 173 КУпАП визначено, що до адміністративної відповідальності за цією статтею можуть бути притягнені особи, які здійснили дрібне хуліганство, тобто нецензурно лаялися в громадських місцях, образливо чіплялися до громадян, вчиняли інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство як різновид адміністративного проступку посягає на громадський порядок та громадську безпеку, що є загальним об`єктом правопорушень, відповідальність за які встановлена главою 14 розділу ІІ КУпАП. Безпосереднім об`єктом цього адміністративного правопорушення є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок можна розглядати як сформована на основі правових, соціальних норм, традицій, звичаїв система цінностей суспільства, що існує на певному історичному етапі його розвитку. Публічне порушення громадського порядку має наслідком й порушення спокою громадян.

Посягання на громадський порядок та спокій громадян під час дрібного хуліганства з об`єктивної сторони може вчинятися шляхом здійснення різноманітних дій. Законодавець окремо зазначає лише найбільш типові дії нецензурна лайка, образливі чіпляння до громадян, проте також зазначає, що як дрібне хуліганство можуть бути кваліфіковані й інші подібні дії, які матимуть наслідком порушення громадського порядку та спокою громадян.

Відповідно до частини першої статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будьякі фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Аналізуючи вищенаведене, суд вважаю, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, що проявилося в нецензурній лайці в громадському місці, а саме на території АЗС «ОККО».

Наявні у справі докази, досліджені у судовому засіданні, узгоджуються між собою, є належними та допустимими, підстави ставити під сумнів їх достовірність відсутні, а тому, суд їх бере до уваги. На думку суду, такі докази підтверджують обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді цієї справи.

Таким чином, суд доходить висновку, що в матеріалах справи достатньо доказів, які підтверджують факт вчинення ОСОБА_1 23.12.2024 близько 01 год. 45 хв. за адресою: м. Тернопіль, вул. 15 Квітня, 14, на території АЗС «ОККО» дрібного хуліганства, що проявилося у нецензурній лайці в громадському місці, а тому в його діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність ОСОБА_1 згідно зі статтею 17 КУпАП у справі не встановлено. Термін притягнення до адміністративної відповідальності не закінчився.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, суд враховує вимоги статей 23, 33 КУпАП, в силу яких адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил громадськості та моральності, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Згідно з положеннями статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При цьому усне зауваження може бути зроблено лише за малозначне правопорушення. Законодавство не містить їх переліку або вказівок на ознаки, що дозволяють стверджувати про малозначність провини. Очевидно, це такі адміністративні правопорушення, які не становлять великої шкідливості й не завдають значних збитків державним або суспільним інтересам, або безпосередньо громадянам.

Отже, враховуючи наведене, дані про особу ОСОБА_1 , щодо якого у матеріалах справи відсутні відомості про притягнення його до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП раніше, відсутність обтяжуючих обставин, а також те, що вчинене правопорушення не завдало будь-якої значної шкоди іншим особам, державному або громадському порядку і не становить великої суспільної шкідливості, а тому є малозначним, суд вважає можливим, на підставі статті 22 КУпАП, звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.

На думку суду, застосування такого заходу, як усне зауваження, буде необхідним та достатнім для досягнення визначеної статтею 23 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до частини другої статті 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття справи. Судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись статтями 7, 9, 33, 34, 35, 173, 245, 251, 252, 280, 283, 284, 287, 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, звільнити його від адміністративної відповідальності на підставі статті 22 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

2. Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити.

3. Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

4. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

5. Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

6. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Головуючий суддяТ. І. Якімець