Справа № 364/39/25
Провадження № 3/364/22/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.01.2025 суддя Володарського районного суду Київської області Макаренко Л. А., суддя Володарського районного суду Київської області Макаренко Л.А., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов 13.01.2025 від Сектору поліцейської діяльності № 1 Відділу поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області Національної поліції України (далі СПД № 1 ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області) з протоколом про адміністративне правопорушення від 12.11.2024 серії ВАВ № 937237 щодо притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працює,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

Згідно з відомостями зазначеного протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 30.10.2024 близько 14:00, перебуваючи на АДРЕСА_1 , виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 та під час сварки вдарив її по обличчю, чим вчинив, як зазначено в протоколі, дрібне хуліганство, передбачене статтею 173 КУпАП України.

У судовому засіданні 13.01.2025 ОСОБА_1 свою вину у вчиненні наведеного правопорушення не визнав, пояснивши суду, що він потерпілу ОСОБА_2 не чіпав. Названого в протоколі дня він в обідній час йшов по селу з мішком горіхів, який залишив поблизу домоволодіння ОСОБА_2 , щоб взяти тачку. Проте коли повернувся, на місці мішка горіхів не виявив. Вважає, що мішок з горіхами забрала згадана ОСОБА_2 та йому не повернула. Тому на ґрунті цього у них виник словесний конфлікт, але тілесних ушкоджень потерпілій не наносив та її не бив.

Потерпіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи відсутнє підтвердження про повідомлення її про дату, час та місце розгляду справи; клопотання про розгляд справи без її участі до суду не надходило.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та дослідивши відомості, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення і доданих до нього матеріалів, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, вирішуючи справу, суд виходить з такого.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

За визначенням статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Згідно зі статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) під час розгляду справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, насамперед, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами (постанова Верховного Суду від 15.03.2019 у справі № 204/2352/16-а).

При цьому обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (частина друга статті 251 КУпАП).

Протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Суд, що розглядає справу, не має повноважень уточнювати чи редагувати фабулу правопорушення, викладену уповноваженими особами у протоколі (зокрема, постанова Київського апеляційного суду від 12.04.2021 у справі № 752/23552/20).

Також судами вищих інстанцій неодноразово зверталася увага на те, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення, тому як і у кримінальному провадженні суд у справах про адміністративні правопорушення повинен бути неупередженим і безстороннім, а відтак не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу, самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, а судовий розгляд повинен провадитися виключно в межах обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, що зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення. Недотримання таких засад означатиме неминуче перебирання судом на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що в свою чергу є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 09.06.2011 у справі «Лучанінова проти України», заява № 16347/02, від 30.05.2013 у справі «Малофєєва проти Росії», заява № 36673/04, від 20.09.2016 у справі «Карелін проти Росії», заява № 926/08, стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», постанови Київського апеляційного суду від 24.12.2019 у справі № 761/26744/19, від 23.09.2019 у справі № 753/9705/19 та інші, які є остаточними в подібній категорії справ).

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності; застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Отже, провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється судом виключно в межах пред`явленого обвинувачення, що викладено у відповідному протоколі про адміністративне правопорушення.

Вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення визначені статтею 256 КУпАП.

Крім того, згідно з приписами частини другої статті 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, повинен бути складений не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Як зазначено у поданому до суду протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_3 , він вчинив правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП, 30.10.2024, а згаданий протокол був складений лише 12.11.2024.

При цьому до зазначеного протоколу не долучено жодного документу, який би свідчив про наявність передбаченої частиною другою статті 254 КУпАП підстави відтермінування складення протоколу (виявлення особи пізніше дати вчинення правопорушення).

До того ж з доданих до згаданого протоколу матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 як особа, яка ймовірно вчинила відповідне правопорушення, був виявлений у день вчинення правопорушення, тобто 30.10.2024, оскільки саме цим днем датоване його письмове пояснення щодо обставин правопорушення, надане представникам поліції.

Отже, поданий до суду протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам частини другій статті 254 КУпАП, оскільки його було складено уповноваженою посадовою особою пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила таке правопорушення, що в свою чергу тягне за собою його недопустимість через оформлення з порушення встановленого законом порядку.

Таким чином, складання протоколу про адміністративне правопорушення відбулось через значний проміжок з моменту виявлення особи, яка його вчинила, а тому слід вважати дії уповноваженої посадової особи непослідовними, оскільки належним мало б бути складання протоколу про адміністративне правопорушення не пізніше двадцяти чотирьох годин після виявлення відповідної особи та закріплення доказів вчинення ним правопорушення. Такі дії зі складання протоколу не відповідають принципу правової визначеності і передбачуваності у застосуванні правових норм, дотримання яких є необхідним для гарантування виключення ризиків свавілля. Відтак зволікання у часі з оформленням протоколу про адміністративне правопорушення є недопустимим та не відповідає принципам верховенства права, складовими якого є законність і правова визначеність.

Допущенні порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення позбавляють суд можливості здійснити повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а отже досягти завдань провадження в справі про адміністративні правопорушення, що в свою чергу є перешкодою для розгляду адміністративної справи по суті, з`ясування її обставин та притягнення винної особи до адміністративної відповідальності.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62 Конституції України).

Наведені конституційні гарантії підлягають застосуванню й в справах про адміністративні правопорушення. Як наголошено, зокрема, в постанові Верховного Суду від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь; недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, при відсутності складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вище та керуючись статтями 247, 254, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Копії цієї постанови направити прокурору та до СПД № 1 ВП № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області до відома.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення зазначеного десятиденного строку, встановленого для її оскарження.

Суддя Л. А. Макаренко

Постанова набрала законної сили з "_____"_________ 20____ року.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.