ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/71/25 Справа № 691/1236/24 Категорія: ст. 173 КУпАП Головуючий у І інстанції Подорога Л. В. Доповідач в апеляційній інстанції Белах А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2025 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Белах А.В., за участю захисника Мисана В.М. та особи яка притягається до адмінвідповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника Мисана В.М. на постанову Городищенського райсуду Черкаської обл. від 14.11.2024 р., якою

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кор-

сунь-Шевченківський Черкаської обл., громадянина

України, має вищу освіту, одружений, працює на

посаді директора ВСП «Городищенський фаховий

коледж УНУС», проживає

АДРЕСА_1 ,

притягнуто до адмінвідповідальності за ст. 173 КУпАП та на нього накладено адмінстягнення у вигляді штрафу в розмірі 85 грн., стягнуто судовий збір в розмірі 605,6 грн.,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до постанови суду першої інстанції, 27.09.2024 р. о 15:00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи поряд з буд. АДРЕСА_2 , завдав фізичного болю ОСОБА_2 , шляхом удару по обличчю, чим вчинив адмінправопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, захисник Мисан В.М. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та закрити провадження по справі в зв`язку з відсутністю події та складу адмінправопорушення в діях ОСОБА_1 .

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що суд першої інстанції, ухвалюючи рішення про вину ОСОБА_1 , послався фактично лише на протокол про адмінправопорушення, рапорт чергового ВП № 1 Костенка Р.А. та пояснення ОСОБА_2 , при цьому суд не звернув уваги на той факт, що ОСОБА_2 не звертався за медичною допомогою через начебто завданий йому удар по обличчю, відсутні свідки конфлікту, будь-які відеозаписи конфлікту. Судом неповно досліджені матеріали справи, не в повному об`ємі з`ясовані обставини справи, крім того справу розглянуто за відсутності ОСОБА_3 .

Вивчивши матеріали справи про адмінправопорушення, заслухавши захисника Мисана В.М. та ОСОБА_1 , які підтримали доводи апеляційної скарги, просили її задовольнити по викладених у ній мотивах, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах апеляційної скарги, дослідивши мотиви і доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. При цьому, він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або не-обґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін;

2) скасувати постанову та закрити провадження у справі;

3) скасувати постанову та прийняти нову постанову;

4) змінити постанову.

Так, відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адмінправопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом закону, протокол про адмінправопорушення, пояснення особи, свідків, висновок експерта тощо, є документами, що офіційно засвідчує подію адмінправопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є джерелами доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Протокол про адмінправопорушення складається відповідно до ст. ст. 254-256 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адмінправопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене адмінправопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адмінвідповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адмінправопорушення на розгляд громадської організації, трудовому колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому суд повинен дати оцінку не тільки даним, що додані до протоколу про адмінправопорушення, але й доказам, які представлені особою в порядку захисту. Досліджуючи всі наявні докази суддя дає їм об`єктивну оцінку з точки зору їх достовірності та степені підтвердження чи спростування обставин, що характеризують діяння особи як правопорушення.

Як вбачається з матеріалів справи, постанова суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. 280 КУпАП.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Громадське місце є публічним, знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

При цьому імперативною складовою наявності в діях особи адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є те, що дії особи повинні порушувати громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до протоколу про адмінправопорушення серії ВАВ 229200 від 25.10.2024 р., ОСОБА_1 27.09.2024 р. о 15:00 год., перебуваючи поряд з буд. АДРЕСА_2 , завдав фізичного болю ОСОБА_2 , шляхом удару по обличчю. На переконання посадової особи Національної поліції, яка склала протокол, ОСОБА_1 вчинив адмінправопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП, протокол про адмінправопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Повідомлення про вірогідну подію, згідно рапорту пом. чергового ВП № 1 (м. Корсунь-Шевченківський) Черкаського РУП ГУНП в Черкаській обл., зареєстрована 27.09.2024 р. (а. пр. 2). Виїздом на місце події працівниками поліції встановлено, що заявником є ОСОБА_2 про факт, що між ним та ОСОБА_4 стався конфлікт, в ході якого ОСОБА_4 ображав заявника нецензурною лайкою, словесно погрожував фізичною розправою, спричинив фізичний біль. Зазначена інформація потребувала додаткової перевірки.

Пояснення відібрані від ОСОБА_2 та ОСОБА_4 27.09.2024 р., рапорти поліцейським написані 27.09.2024 р.

Протокол про адмінправопорушення було складено 25.10.2024 р.

Жодних процесуальних дій з проведення перевірки за період з 27.09.2024 р. по 25.10.2024 р. до матеріалів справи не долучено, що на переконання апеляційного суду свідчить про порушення вимог ст. 254 КУпАП в частині часових меж встановлених для його складання.

Копія протоколу прийняття зави про вчинене кримінальне правопорушення або таке що готується від 27.09.2024 р., яка долучена до справи працівниками поліції, виготовлена неякісно, в матеріалах справи про адмінправопорушення наявна лише його перша сторінка, відсутні ще дві сторінки. Крім того, цей протокол є додатком до Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, який втратив чинність ( а. пр. 3).

Справа про адмінправопорушення розглядається та вирішується судом виключно в межах протоколу про адмінправопорушення.

З урахуванням того, що протокол про адмінправопорушення є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, апеляційний суд вважає, що складений стосовно ОСОБА_1 протокол не може бути визнаний належним та достатнім доказом наявності в його діях складу адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст. 173 КУпАП.

Викладені обставини, на переконання апеляційного суду, ставлять під сумнів дії працівників поліції в частині правомірності притягнення ОСОБА_1 до адмінвідповідальності.

Під час апеляційного перегляду ОСОБА_1 пояснив, що за викладених обставин у нього стався конфлікт з ОСОБА_2 , який не проживає в його багатоквартирному будинку, в ньому мешкають його родичі. ОСОБА_2 збивав горіхи дрючком, ОСОБА_1 зробив йому зауваження стосовно його дій у чужому подвір`ї, але ОСОБА_2 почав підходити до нього, махав цим дрючком. Він не вживав нецензурну лайку, не наносив ніяких ударів, тільки відмахувався рукою від дрючка.

В письмових поясненнях ОСОБА_2 ( а. пр. 4) вказав, що стався конфлікт з ОСОБА_1 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, використовував нецензурну лайку, на словах погрожував йому фізичною розправою. Про застосування фізичного насильства з боку ОСОБА_1 не вказував.

Суд першої інстанції не звернув уваги на ці істотні недоліки та порушення при складанні працівниками поліції адмінматеріалів, не дав їм належної правової оцінки, не допитав учасників та поклав їх в обґрунтування висновку про вчинення особою дрібного хуліганства.

В матеріалах справи відсутні відомості про спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 , відсутнє направлення ОСОБА_2 на медичний огляд з метою встановлення нанесення йому можливих тілесних ушкоджень.

Жодних доказів на підтвердження мотиву вчинення ОСОБА_1 адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме порушенні громадського порядку з мотиву задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей, за обставинах викладених у протоколі, матеріали справи не містять.

Крім того, під час апеляційного розгляду встановлено, що суд першої інстанції в описовій частині постанови зазначив що протокол про адмінправопорушення відносно ОСОБА_1 складено 15.10.2024р., хоча протокол про адмінправопорушення серії ВАВ № 229200 складено 25.10.2024 р. та в цей день ОСОБА_1 вручена копія протоколу, крім того судом не встановлено особу яка притягалася до адмінвідповідальності, судом зазначена дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , а ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , за таких обставин апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції формально підійшов до розгляду справи, допустив неповноту судового розгляду, що призвело до невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи та винесення оскаржуваної постанови.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачяться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є недоведеним. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Виходячи з вищевикладеного, оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції не дотримався вимог ст. ст. 245,252, 280 КУпАП, не встановив всі фактичні обставини справи та всі обов`язкові ознаки складу адмінправопорушення, дійшов помилкового висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому постанова суду підлягає скасуванню, а апеляція захисника задоволенню.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Постанову Городищенського райсуду Черкаської обл. від 14.11.2025 р. стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Апеляційну скаргу захисника Мисана В.М. задовольнити.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Белах А.В.