Справа № 541/4517/24
Номер провадження3/541/57/2025
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Морозовська О.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Гельмязів, Золотоніського району, Черкаської області, громадянки України, працюючої головним бухгалтером філії «Миргородський райавтодор» ДП «Полтавський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

за ч. 1 ст. 1634 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу № 11137 від 03.12.2024 при проведенні документальної планової виїзної перевірки філії «Миргородський райавтодор» ДП «Полтавський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» з питань дотримання вимог податкового та іншого законодавства 20.11.2024 об 11 годині 00 хвилин ОСОБА_1 порушила ведення податкового обліку з порушенням чинного законодавства: 1) пп. 168.1.5 п. 168.1 ст 168 абз. «а» п.176.2 ст. 176, абз. 9 пп 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, а саме: - не сплачено податок на доходи фізичних осіб до бюджету що підлягає утриманню із сум доходу нарахованого у вигляді заробітної плати в загальній сумі 690 724,52 грн., - несвоєчасно перераховано податок на доходи фізичних осіб до бюджету, що підлягає утриманню із сум доходу нарахованого у вигляді заробітної плати в загальній сумі 1 749 458,50 грн.; 2) пп. 168.1.5 п.168.1 ст. 168, абз. «а» п. 176.2 ст. 176 з врахуванням вимог пп. 1.4, пп. 1.5, пп. 1.6 п. 161 підрозділу 10 розділу ХХ, абз. 9 пп. 69.1 п.69 підрозділу 10 розділу ХУ ПК України, а саме: - не сплачено військовий збір до бюджету, що підлягає утриманню із сум нарахованого доходу у вигляді заробітної плати в загальній сумі 46 728,05 грн, - несвоєчасно перераховано військовий збір до бюджету, що підлягає утриманню із сум нарахованого доходу у вигляді заробітної плати в загальній сумі 151392,17 грн., чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 1634 КУпАП.

В судові засідання, призначені на 24.12.2024 та 15.01.2025 ОСОБА_1 не з`явилась. 24.12.2024 надала суду клопотання про проведення судового засідання без її участі. Надала суду пояснення, де вказала, що вона дійсно перебуває на посаді головного бухгалтера філії «Миргородський райавтодор» ДП «Полтавський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», однак заборгованість по сплаті необхідних платежів виникла не за її вини, адже відсутнє необхідне фінансування, оскільки філія повністю залежить від фінансування підприємства ДП «Полтавський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України». ГУ ДПС у Полтавській області з 24.10.2024 по 13.11.2024 було проведено документальну планову виїзну перевірку філії «Миргородський райавтодор» ДП «Полтавський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» за результатами якої був складений акт перевірки №16346/16-31-07-01-02/03446601 від 20.11.2024, за період липень 2018 червень 2024 року. Окрім того, просила провадження по справі закрити на підставі ст. 38 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 280 КУпАП, зокрема, передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ч. 1 ст. 1634 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неутримання або неперерахування до Бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Згідно положень п.86.1 ст. 86 Податкового Кодексу України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

За результатом проведеної документальної планової виїзної перевірки податковим органом були виявленні порушення податкового законодавства, про що відповідно був складений акт перевірки.

Оформлення посадовими особами контролюючих органів результатів документальних перевірок платників податків-юридичних осіб, їх відокремлених підрозділів, постійних представництв та представництв нерезидентів щодо дотримання законодавства з питань державної митної справи, про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, регулюється Порядком оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 20серпня 2015 року №727(далі - Порядок від 20 серпня 2015 року № 727), а також Методичними рекомендаціями щодо оформлення матеріалів документальних перевірок, затвердженими наказом Державної фіскальної служби України від 1 червня 2017 року № 396 (далі - Методичні рекомендації від 1 червня 2017 року № 396).

Згідно з Порядком від 20 серпня 2015 року № 727 та Методичними рекомендаціями від 1 червня 2017 року № 396, акт документальної перевірки - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. У акті перевірки зазначається детальна інформація щодо виявлених перевіркою порушень податкового, валютного та іншого законодавства.

Одним із невід`ємних прав платника податків, відповідно до підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 ПК України, є право на подання до контролюючого органу письмових заперечень до акту перевірки у порядку, встановленому цим Кодексом.

Пунктом 86.7 статті 86 ПК України передбачено, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками чи фактами і даними, викладеними в акті перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводить перевірку.

Отже, акт податкової перевірки є службовим документом, в якому зафіксовані виявлені при проведенні тієї або іншої податкової перевірки порушення, він є носієм доказової інформації про виявлені порушення та його зміст може бути оспорено шляхом подання до контролюючого органу за основним місцем обліку заперечень.

Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Також, згідно п.56.19 ст. 56 Податкового кодексу України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного, оскарження відповідно до п.56.17 цієї статті.

Таким чином, податковим законодавством України передбачено дворівневу процедуру оскарження рішень податкового органу та поширено презумпцію невинуватості на процедуру оскарження.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 11137 від 03.12.2024 року правопорушення вчинено 20.11.2024 об 11 годині 00 хвилин (а.с. 1). З даним висновком суд не погоджується, адже обов`язок підприємства здійснити відповідні виплати (податки) виникають одночасно з виплатою заробітної плати. Враховуючи те, що згідно акту документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи №16346/16-31-07-01-02/03446601 від 20.11.2024, перевірка проводилася за період з 01.07.2018 по 30.06.2024 (а.с. 2-12).

Частиною 2 статті 38 КУпАП передбачено, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Згідност.38 КУпАП початком відліку строку для накладення адміністративного стягнення є день вчинення адміністративного правопорушення. Вказана стаття не передбачає інших умов відліку цього строку, крім як для триваючих правопорушень.

Норми КУпАП не містять визначення поняття «триваюче правопорушення».

Проте, як зазначено у листі Міністерства юстиції України від 02 серпня 2013 року №6802-0-4-13/11, в теорії адміністративного права «триваючими» визначаються правопорушення які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його не повністю чи неналежним чином.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 18 грудня 2019 року у справі №158/286/17.

Як вбачається з акту перевірки №16346/16-31-07-01-02/03446601 від 20.11.2024 що перевірка проводилася за період з 01.07.2018 по 30.06.2024, на підставі якого складено протокол № 11137 від 03.12.2024 року відносно ОСОБА_1 , порушено ведення податкового обліку з порушенням чинного законодавства.

Таким чином, закінчились строки притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 1634 КУпАП, передбачені ст.38 КУпАП.

Відповідно до ч. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Враховуючи те, що з дня вчинення правопорушення минуло більше ніж три місяці, а також, з огляду на те, що вказане адміністративне правопорушення не є триваючими, тому в силу ч. 2 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення щодо ОСОБА_2 не може бути накладено, а адміністративна справа підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 38, 247 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 1634 КУпАП - закрити, на підставі п.7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінчення на момент розгляду справи строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Суддя: О. А. Морозовська