Провадження № 3/161/128/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2025 року м.Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Пушкарчук В.П., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, працюючого на посаді охоронця в охоронній фірмі «Де-факто», який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

19.12.2024 року до Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Як вбачається із протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 594928 від 06.12.2024 року, ОСОБА_1 , 04.12.2024 року о 16:00, перебуваючи поблизу буд. № 14 по вул. Князя Романа у м. Луцьку Волинської обл., в телефонній розмові з оператором Волинської окружної прокуратури ОСОБА_2 , ображав останнього нецензурними словами та не реагував на зауваження, чим порушив громадський порядок.

Вищевказані дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину в інкримінованому правопорушенні не визнав, суду пояснив, що дійсно між ним та працівником прокуратури мала місце телефонна розмова, в ході якої він висловив своє невдоволення діями останнього при виконанні ним своїх службових обов`язків, проте нецензурної лайки відносно останнього він не вживав.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, а його об`єктивна сторона виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Неповага до суспільства це прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Неповага має бути явною. Це означає, що неповага до суспільства є очевидною, безсумнівною як для хулігана, так і для свідків його дій. Саме мотив є відмітною рисою хуліганства. Крім того, останнє відрізняється від інших правопорушень тим, що вчиняється за явно несуттєвим приводом, безпосередня причина конфлікту при хуліганстві у більшості випадків є внутрішньою, тобто в самому діючому суб`єкті і не викликана необхідністю ззовні (конкретною ситуацією), дії хулігана не завжди логічно обґрунтовані і обумовлені певними обставинами, спрямованість і предмет посягання хуліганських дій часто не визначені.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю прямого умислу, а також обов`язкової ознаки хуліганства мотиву явної неповаги до суспільства, тобто очевидна, демонстративна зневага винного до встановлених у суспільстві правил поведінки.

Згідно з ст. 9 КУпАП адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При розгляді адміністративних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушила особа своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Однак, матеріали справи не містять жодних доказів, які б підтверджували той факт, що ОСОБА_1 , 04.12.2024 року о 16:00, під час телефонної розмови з оператором Волинської окружної прокуратури ОСОБА_2 , ображав останнього нецензурною лайкою.

Крім того, у суду відсутні будь-які правові підстави вважати, що телефонна розмова ОСОБА_1 із працівником прокуратури відбулася у той час, коли він перебував поблизу буд. № 14 по вул. Князя Романа у м. Луцьку Волинської обл., тобто у громадському місці, та що поруч із ним знаходилися посторонні особи, які були б свідками його дій.

Тобто, в ході розгляду даного провадження не знайшло свого підтвердження те, що ОСОБА_1 своїми діями порушив громадський порядок, що такі були вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, або ж що його дії супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Для притягнення особи до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

На переконання суду,в діях ОСОБА_1 , які мали місце 04.12.2024 року о 16:00, відсутній склад інкримінованого йому за ст. 173 КУпАП правопорушення.

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи надані докази та пояснення учасників події у сукупності, суд приходить до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючисьст. ст. 173, 247, 251, 252, 280, 283-284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками ст. 173 КУпАП в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області В.П. Пушкарчук