Справа № 467/1854/24
Провадження № 3/467/18/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2025 року Суддя Арбузинського районного суду Миколаївської області Догарєва І.О розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Арбузинка справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с.Ульянівка Кіровоградської оболастізареєстрована та фактична адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , не працює,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

Судом визнано доведеним, що 17.11.2024 року о 16 годині 30 хвилин, перебуваючи в за адресою: Бузькі дачі Южноукраїнська МТГ Хлебніков А.А. висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправо відносно ОСОБА_2 , чим вчинив дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тобто дрібне хуліганство, за що передбачена відповідальність за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Протокол про адміністративні правопорушення серії ВАД №607330 від 17.11.2024 року надійшов до суду 20.12.2024 року.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у скоєному адміністративному правопорушенні не визнав, та пояснив, що дійсно 17.11.2024 року розмовляв з ОСОБА_2 підвищуючи голос з використанням нецензурної лайки. Однак така його поведінка була зумовлена не хуліганськими мотивами, а поведінкою потерпілого, який здійснив на його адресу виклик поліції, повідомивши неправдиві відомості, що нібито він палить на своїй ділянці листя. Крім того, суперечка між ними відбувалась не у громадському місці

Відповідно до ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки у справі «Надточий проти України від 15.05.2008» Суд зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до виписаних у ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП положень, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

А тому, зважаючи на практику ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016, заява № 926/08), суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16-річного віку), а суб`єктивна сторона визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Мотивом порушення громадського порядку є явна неповага до суспільства, бажання реалізувати індивідуальну потребу самоствердження. При цьому, явною, очевидною як для винної особи, так і для потерпілих чи оточуючих неповагою до суспільства вважається прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України N 10 від 22.12. 2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч.1 ст. 296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

При цьому, з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності адміністративної чи кримінальної, характеризується порушенням громадського порядку, а із суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Крім того, обов`язковою ознакою дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме - громадське місце.

Громадським місцем є частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу. Особа, яка скоїла дрібне хуліганство, розуміє, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає чи умисно допускає неповагу до суспільства.

Адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП має матеріальний склад, тому суспільно небезпечні наслідки можуть бути поставлені у вину особі лише за умови, що вони перебували в причинно-наслідковому зв`язку з його дією або бездіяльністю.

Із самого протоколу про адміністративне правопорушення Серії ВАД №607330 від 17.11.2024 року та доданих до нього матеріалів вбачається, що подія, мала місце на території Бузьких дач Южноукраїнської МТГ в с. Бузьке Вознесенського району, що виключає в даному випадку таку обов`язкову ознаку дрібного хуліганства як публічність з ознакою явної неповаги до суспільства та порушення громадського порядку і спокою громадян.

Як слідує з матеріалів справи, зокрема рапорту поліцейського грпп ОСОБА_3 від 17.11.2024 року потерпілий ОСОБА_2 звернувся до поліції після від`їзду наряду поліції з ОСОБА_4 дач, з приводу того, що чоловік на якого раніше викликали поліцію, ображає та погрожує фізичною розправою, що відповідає поясненням ОСОБА_1 та вказує на наявність конфлікту між ними.

Тож, з матеріалів справи та з протоколу про адміністративне правопорушення не убачається, що діями ОСОБА_1 був порушений громадський порядок і спокій громадян та що він мав відповідний умисел, а місце, де відбувався конфлікт, не є громадським місцем.

А відтак, дії ОСОБА_1 не можна вважати такими, які б порушували громадський порядок і спокій громадян в розумінні ст.173 КУпАП, а тому провадження в справі підлягає закриттю за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

За таких обставин, встановлюючи у відповідності до ст.251 КУпАП наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності те, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази щодо вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП, які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства, тому, вважаю, що у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, що відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, є обставиною, яка виключає провадження в справі.

Згідно з п.1ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.247 ч.1, 284 КупАП, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів до Миколаївського апеляційного суду через Арбузинський районний суд Миколаївської області

Суддя І.О. Догарєва