Справа № 711/9753/24
Номер провадження 3/711/39/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2025 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Остапенко Ю.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адміністративні матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (протокол серії ВАБ № 235927), про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , не працюючого,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

УСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 , 11 грудня 2024 року, близько 06.00 години, у м.Черкаси по вул. Гоголя, 274, перебуваючи в приміщенні магазину «АТБ», висловлювався нецензурною лайкою, образливо чіплявся до громадян, чим порушував громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав, однак ознак каяття чи жалю з приводу вчиненого не виявив. Факт вчинення хуліганських дій в приміщенні магазину підтвердив. Пояснив, що до нього прискіпувались охоронці в магазині, тому він розгнівався і втратив контроль над емоціями.

Суд, заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Окрім визнання вини самим порушником, факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 235927 від 11 грудня 2024 року, письмовими поясненнями свідка ОСОБА_2 від 11 грудня 2024 року, відомостями рапорту поліцейського взводу №2 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Черкаській області ДПП В. Матюхи від 11 грудня 2024 року та витягом з ІПНП.

Зазначені вище докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого

ст. 173 КУпАП, доведена повністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 КУпАП, суддя під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації.

У протоколі серії ВАБ № 235927 від 11.12.2024, складеному на

ОСОБА_1 , зазначено, що адміністративним правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду на суму 273,40 грн.

Разом з тим, окрім згадки в письмових поясненнях свідка ОСОБА_2 від 11 грудня 2024 року про заподіяну правопорушником шкоду шляхом пошкодження пляшок з напоями, жодних інших доказів про вид і розмір завданих ОСОБА_1 матеріальних збитків матеріали справи не містять.

Як зазначає ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Оскільки закон не наділяє суд повноваженнями на самостійне збирання доказів, від ОСОБА_1 подібних клопотань не надходило, а представники юридичної особи, якій можливо заподіяна шкода, в судовому засіданні участі не брали, жодних заяв чи клопотань до суду не направляли, тому суд позбавлений можливості вирішити питання про відшкодування ОСОБА_1 майнової шкоди.

Вирішуючи питання чи підлягає ОСОБА_1 адміністративній відповідальності за вчинення зазначеного адміністративного правопорушення, суд виходить з того, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність правопорушника обставин суд не вбачає.

Враховуючи викладене, характер вчиненого правопорушення, а саме те, що правопорушник вже в ранішню пору доби (о 6-й годині ранку) вчинив дрібне хуліганство, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, особу правопорушника, на якого за даними ІПНП за період із 07.12.2024 по 11.12.2024 тричі складали протокол за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, ступінь його вини, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в максимальних межах санкції ст. 173 КУпАП.

Такий вид впливу, на думку суду, є достатнім і доцільним для його виправлення та попередження вчинення ним нових правопорушень.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Оскільки ОСОБА_1 має ІІ групу інвалідності, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_2 , виданим 03.12.2024, від сплати судового збору він звільняється.

Керуючись статтями 40-1, 173, 221, 268, 276, 277, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що згідно з ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачено не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. Згідно зі ст. 308 КУпАП, у разі несплати штрафу у визначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

На підставі ч. 2 ст. 308 КУпАП, у разі несплати штрафу протягом п`ятнадцяти днів, з метою примусового виконання цієї постанови органам державної виконавчої служби стягнути із ОСОБА_1 подвійний розмір штрафу в сумі 238 (двісті тридцять вісім) грн.

Строк пред`явлення постанови до виконання - протягом трьох місяців з моменту її винесення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Ю. А. Остапенко