ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1782/24
провадження № 3/753/1177/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

18.01.2024 о 09 год. 45 хв. в м. Києві водій ОСОБА_1 , керуючи автомобілем «Chery Tiggo 2», д.н.з. НОМЕР_1 по вул. Приколійна, перед початком руху, при перестроюванні на впевнився в безпечності, не надав переваги в русі автомобілю ВАЗ, д.н.з. НОМЕР_2 , який рухався в попутному напрямку у тій смузі, на яку він мав намір перестроїтися та скоїв з ним зіткнення. Під час ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.п. 10.1, 10.3 ПДР та скоїв правопорушення передбачене ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі по тексту - КУпАП).

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений шляхом надсилання йому тексту судової повістки SMS-повідомлення, сформованим згідно вимог Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України на зазначений ним номер телефону.

Слід зазначити, що відповідно до положень ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Справа не є складною ні в правовому, ні у фактичному аспекті, і в даному випадку положення ст. 268 КУпАП не містять заборони щодо розгляду справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 124 КУпАП, за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В судовому засіданні водій автомобіля ВАЗ, д.н.з. НОМЕР_2 ОСОБА_3 пояснив, що 18.01.2024 він рухався прямо в сторону вул. Вереснової по вул. Приколійна в м. Києві. Водій «Chery Tiggo 2», д.н.з. НОМЕР_1 різко розпочав рух з правової сторони, без сигналу світловими покажчиками повороту відповідного напрямку, після чого сталося зіткнення транспортних засобів. Надав до суду фотокартки з місця події та просив долучити їх до матеріалів справи.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 124 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Суддя, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що в діях ОСОБА_1 , вбачається винність у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 727758 від 18.01.2024, схемою місця ДТП від 18.01.2024, письмовими поясненнями учасників дорожньо-транспортної пригоди, фотокартками з місця ДТП та поясненнями ОСОБА_3 наданими в судовому засіданні.

Враховуючи письмові пояснення водіїв - учасників ДТП, виходячи з напрямку руху автомобілів та їх розташування після зіткнення, характеру пошкоджень на обох автомобілях, суддя приходить до висновку про порушення водієм транспортного засобу «Chery Tiggo 2», д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_1 п.п. 10, 10.3 ПДР.

Таким чином, суддя вважає, що вина ОСОБА_1 доведена в повному обсязі та його дії кваліфіковані правильно за ст. 124 КУпАП, в зв`язку з чим вважає за необхідне притягнути його до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 34 КУпАП обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, не встановлено.

Відповідно до ст. 35 КУпАП обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, не встановлено.

При накладенні адміністративного стягнення на ОСОБА_1 суддя враховує характер вчиненого ним правопорушення, ступінь його вини та застосовує до нього адміністративне стягнення у виді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (605,60 грн.).

Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605,60 грн.

Керуючись стст. 33, 124, 245, 251, 283-284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в сумі 850,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Штраф має бути сплачений не пізніш як через 15 днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови-не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати штрафу у строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, а також витрати на облік вчиненого правопорушення.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці згідно Закону України «Про виконавче провадження».

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва.

Суддя Ю.С.Мицик