ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/823/24

Номер провадження 3/495/562/2024

20 лютого 2024 рокум. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Анісімова Н.Д., розглянувши матеріали, які надійшли від ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , старшого інспектора групи адміністративно-юрисдикційної діяльності, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), суд

ВСТАНОВИВ:

До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 172-15 ч. 2 КУпАП.

26.01.2024 року був складений протокол про адміністративне правопорушення серії ПдРУ № 308255, згідно з яким 15.01.2024 року під час перебування у прикордонному наряді «Помічник старшого зміни прикордонних нарядів» на місці несення служби під умовною назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (Одеська область транзитна ділянка автомобільної дороги «Одеса-Рені») капітан ОСОБА_1 , виконуючи наказ на охорону державного кордону в якості старшого прикордонного наряду «Контрольний пост» під умовною назвою «Маяки» службу належним чином не організував, таким чином здійснив неналежне виконання військовою службовою особою свої службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них, чим порушив вимоги пунктів 3-5 Глави І Розділу ІІ «Інструкції про службу прикордонних нарядів Державної прикордонної служби України» затвердженого Наказом МВС № 1261 від 19.10.2015 року.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, проте надав суду власні письмові пояснення, якими вини своєї не визнав та зазначив, що в діях ОСОБА_2 порушень вимог керівних документів та недбалого ставлення до покладених на нього обов`язків та військової служби не спостерігалося, відповідно службу прикордонного наряду капітаном ОСОБА_1 було організовано вірно та на достатньому рівні. Військовослужбовці, що входили до складу зміни прикордонного наряду несли службу під своїми номерами та у визначений згідно графіку час. Доповідей про будь-які перешкоди, які б заважали нести службу від військовослужбовців під час несення служби не надходило, проблемних питань не виникало.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

Згідно з ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 9 КУпАП наводить визначення поняття адміністративного правопорушення, характеризуючи його як протиправну, винну (умисну або необережну) дію чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він містить: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п. 21-22 рішення у справі «Надточій проти України», п. 33 рішення у справі «Гурепка проти України»), що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку у цій справі представляє особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумніві щодо доведеності вини обвинуваченого.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Лавенте проти Латвії» від 07.11.2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Диспозиція статті 172-15 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за недбале ставлення військової службової особи до військової служби, якщо це діяння вчинене в умовах особливого періоду.

Недбале ставлення до служби припускає несумлінне ставлення службової особи до покладених на неї службових обов`язків, що виявляється в їх невиконанні (бездіяльність) або у неналежному виконанні (дія). Несумлінне ставлення до службових обов`язків характеризує об`єктивну сторону вчиненого і полягає в тому, що за наявності реальної можливості діяти так, як того вимагають інтереси служби, винний або взагалі не діє, або хоча і діє, але неналежним чином.

Фабула інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення, викладена наступним чином: «15.01.2024 року під час перебування у прикордонному наряді «Помічник старшого зміни прикордонних нарядів» на місці несення служби під умовною назвою «Маяки» (Одеська область транзитна ділянка автомобільної дороги «Одеса-Рені») капітан ОСОБА_1 , виконуючи наказ на охорону державного кордону в якості старшого прикордонного наряду «Контрольний пост» під умовною назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 » службу належним чином не організував, таким чином здійснив неналежне виконання військовою службовою особою свої службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них, чим порушив вимоги пунктів 3-5 Глави І Розділу ІІ «Інструкції про службу прикордонних нарядів Державної прикордонної служби України» затвердженого Наказом МВС № 1261 від 19.10.2015 року».

З матеріалів висновку службового розслідування вбачається, що на адресу НОМЕР_1 прикордонного загону надійшов лист від представників відділу внутрішньої та власної безпеки по 25 ПРИКЗ від 16.01.2023 № 16.3/3055-24-Вих «Щодо можливих правопорушень» з якого стало відомо, що 15.01.2024 в наслідок можливої неналежної організації служби з боку старшого п/н «КрП» під умовною назвою Маяки старшого офіцера відділення АЮД капітана ОСОБА_3 та МІПС - 2 категорії солдат ОСОБА_4 належним чином не здійснив огляд рейсового автобусу «VAN HOOL» р/н НОМЕР_2 , який рухався в напрямку в`їзду на транзитну ділянку автодороги ОДЕСА-РЕНІ. В подальшому офіцерами ВВВБ по 25 ПРИКЗ в ППр «Старокозаче», після завершення всіх процедур прикордонно-митного контролю на місці несення служби п/н «ВШ» (кордон) в зазначеному транспортному засобі було виявлено громадянина України ОСОБА_5 , який уникнув прикордонного контролю з використанням технологічних особливостей вказаного автобусу.

Пунктом 3 Розділу І «Інструкції про службу прикордонних нарядів Державної прикордонної служби України» встановлено, що помічник старшого зміни прикордонних нарядів - прикордонний наряд у складі одного прикордонника, який призначений для виконання окремих завдань з керівництва службою прикордонних нарядів.

Помічник старшого зміни прикордонних нарядів відповідає за безпосередню підготовку та несення служби прикордонними нарядами, використання наявних сил і засобів зміни за призначенням в інтересах охорони державного кордону, процесуальне оформлення правопорушень, які мали місце під час несення служби прикордонних нарядів.

Помічник старшого зміни прикордонних нарядів зобов`язаний:

здійснювати керівництво безпосередньою підготовкою (зміни) прикордонних нарядів до служби;

здійснювати контроль за службою прикордонних нарядів, стежити за дотриманням складом зміни прикордонних нарядів дисципліни;

особисто здійснювати збір даних обстановки, постійно знати обстановку на ділянці та вчасно реагувати на її зміни;

доповідати старшому зміни прикордонних нарядів про виникнення пошукових, конфліктних (нестандартних) ситуацій, вжиті заходи щодо їх локалізації;

забезпечувати готовність до дій адміністративно-оперативної групи, групи реагування;

здійснювати заходи з адміністративного провадження та процесуального оформлення адміністративних правопорушень, що мали місце за час несення служби;

організовувати доставку затриманих правопорушників (правопорушників) до підрозділу, поміщення їх до місця тимчасового тримання, проведення заходів зі встановлення особи затриманого та перевірки її за доступними інформаційними базами (у разі відсутності документів, що підтверджують особу), внесення даних до інформаційних баз, формування справи про адміністративне правопорушення;

контролювати дотримання особовим складом зміни прикордонних нарядів заходів безпеки під час несення служби;

підтримувати постійну взаємодію сил і засобів, що беруть участь в охороні державного кордону.

З протоколу про адміністративне правопорушення не вбачається, у чому саме полягає несумлінне та недбале виконання ОСОБА_1 своїх обов`язків, не зазначено, у чому саме полягала неналежність, адже по факту ОСОБА_2 здійснив огляд багажного відділення рейсового автобусу марки «VAN HOOL», р/н НОМЕР_2 , провів огляд салону та здійснив перевірку документів у його пасажирів, у відповідності до вимог Інструкції та у межах компетенції. Здійснення поглибленої огляду транспортного засобу фактично не входить у межі компетенції молодшого прикордонного наряду.

Отже, фактично ОСОБА_1 було вірно та на достатньому рівні організовано службу прикордонного наряду. Інших доводів вини ОСОБА_1 у неналежному виконанні військовою службовою особою свої службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них у протоколі та матеріалах справи не містяться.

Викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, що порушує принцип правової визначеності та унеможливлює належну оцінку доказів з точки зору доведеності сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

За приписами КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актів, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, що інкримінуються особі.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою ЄСПЛ. Відповідно до рішень ЄСПЛ («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

З огляду на те, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, суд вважає, що складений стосовно ОСОБА_1 протокол, в якому фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, не містить викладення об`єктивної та суб`єктивної сторони інкримінованого правопорушення, а тому не може бути визнаний належним та допустимим доказом наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.

Тоді як суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведено достатніми доказами, які установлюють об`єктивну істину у справі.

Відповідно до вимог ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, з точки зору достатності доказів, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять тієї сукупності доказів, яка б усунула обґрунтований сумнів щодо доведеності наявності в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, за викладених у протоколі обставин, а тому всі сумніви і припущення стосовно наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення тлумачаться на його користь.

Отже, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбачений ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП є обставиною, яка виключає провадження у справі.

Керуючись ст. 8, 62 Конституції України, ст. 7, 247, 252, 280, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, - закрити відповідно до п. 1 ч. ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Н.Д. Анісімова