П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2024 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Валігурська Л.В.

за участю секретаря: Цілинської А.В.

розглянувши матеріали, які надійшли з Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава, РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №589309 ОСОБА_1 15.12.2023 о 09:00 годині, перебуваючи по АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок.

Дії ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення кваліфіковано за ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під час судового розгляду ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнав, заперечив проти обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення. Дав показання про те, що ОСОБА_2 являється його сусідкою по під`їзду і дійсно з нею періодично виникають конфлікти, проте не лише у нього, а у інших мешканців будинку. Саме ОСОБА_2 стає ініціатором сварок, при цьому все, що відбувається навколо неї знімає на телефон.

Крім того у останньої є собака, яка дуже часто справляє свої потреби в під`їзді, при цьому ОСОБА_2 не вважає за потрібне за нею прибирати, а коли їй роблять зауваження переводить все на сварку. Також собака достатньо агресивна і не один раз хапала мешканців будинку.

Конфлікт, описаний в протоколі, також виник на фоні порядку та умов утримання собаки, належної ОСОБА_2 , він дійсно не був стриманим, проте відео надане ОСОБА_2 є не повним і не відображає всіх подій, які мали місце того дня.

Позицію ОСОБА_1 підтвердили наступні свідки:

- свідок ОСОБА_3 дала пояснення, що чоловік вийшов з квартири раніше за неї і дійсно побачивши собаку ОСОБА_2 , яка перебувала без догляду, попросив її прибрати, проте саме ОСОБА_2 почала його ображати і провокувати на конфлікт, а чоловік у відповідь не стримався;

- свідок ОСОБА_4 дала пояснення, що стала свідком конфлікту, коли заходила в під?їзд після прогулянки зі своїми собаками. Чула як мати ОСОБА_2 виражалась нецензурно на адресу ОСОБА_1 і як вона зрозуміла конфлікт знову виник через утримання собаки ОСОБА_2 . Крім того зазначила, що остання постійно з усіма конфліктує і з сусідами, і ОСББ. Регулярними є сварки саме через собаку. Крім того ОСОБА_2 постійно все знімає на телефон, що також ставить під сумнів адекватність саме її поведінки.

Потерпіла ОСОБА_2 для участі в судовому розгляді не з`явилась, надала суду письмові пояснення відеозапис, які просила врахувати при прийнятті рішення щодо відповідальності ОСОБА_1 .

У день, коли було складено протокол, ОСОБА_1 зі своєю дружиною зачепили у під?їзді її та її мати, зокрема він проходячи повз них штовхнув маму, на що вона зробила зауваження, проте у відповідь почались крики та образливі висловлювання. На жаль телефон для запису нею було ввімкнуто запізно. Не розуміє поведінку ОСОБА_1 , який постійно поводить себе неадекватно.

Так вина ОСОБА_1 згідно матеріалів справи про адміністративне правопорушення обґрунтована наступними дослідженими та перевіреними в судовому засіданні доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №589309 від 19.12.2023, в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а саме: дата та час (15.12.2023 о 09:00 годині), місце (пр. Сенявіна, 166, корп. 2 в м. Херсоні), обставини правопорушення (висловлювання нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 );

- заявою потерпілої ОСОБА_2 від 13.12.2023, в якій остання просить вжити заходів до ОСОБА_1 , який систематично вчиняє хуліганські дії відносно неї та мешканців будинку, а саме: висловлюється нецензурною лексикою, штовхає, погрожує фізичною розправою;

- письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 від 19.12.2023, в яких зазначено, що 15.12.2023 близько 09:30 години в неї виник конфлікт з сусідом ОСОБА_1 , який безпідставно виражався в її бік нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою;

- письмовими поясненнями свідка ОСОБА_3 , в яких зазначено, що 15.12.2023 близько о 09:00 годині вона виходила разом зі своїм чоловіком ОСОБА_1 з під`їзду та зустріла ОСОБА_2 , яка почала провокувати її чоловіка на сварку, в ході якої чоловік дійсно виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 .

Інших доказів на обґрунтування винуватості ОСОБА_3 суду надано не було.

Дослідивши наведені вище докази, суд приходить до наступних висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі (ч. 1 ст. 256 КУпАП).

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Як зазначила Велика палата Верховного Суду у своїй постанові від 03.07.2019 справа №288/1158/16-к хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Обов?язковою ознакою суб?єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи. Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Суд зауважив, що для юридичної оцінки діяння за ст. 296 КК обов?язковим є поєднання ознак об?єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб?єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. А за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

У той же час, досліджені судом докази, а саме: пояснення всіх учасників подій 15.12.2023 свідчать про те, що між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 протягом тривалого часу мають місце конфлікти, обумовлені саме особистими мотивами та метою. Дії ОСОБА_1 , хоча за формальними ознаками і могли б бути розцінені як хуліганські, проте не свідчать про посягання на громадський порядок.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про недоведеність наявності в діях ОСОБА_1 хуліганського мотиву, а відтак його не можливо притягнути до відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Крім того суд звертає увагу на таке.

Події, описані в протоколі про адміністративне правопорушення, мали місце 15.12.2023, пояснення учасники подій надавали 19.12.2023, тоді як із заявою про вчинене правопорушення ОСОБА_2 звернулась 13.12.2023. Отже особою, уповноваженою на складання протоколу відповідні розбіжності усунуто не було, що призвело до неналежного встановлення дати вчинення інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення, як того вимагає ст. 256 КУпАП.

Відповідно ж до ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Проте протокол серії ВАД №589309 відносно ОСОБА_1 в порушення вимог ст. 254 КУпАП складено 19.12.2023, тоді як порушення мало місце 15.12.2023, тобто через чотири дні після виявлення вчиненого правопорушення.

Відповідно ж до позиції Верховного Суду від 31.01.2019 в справі №760/10803/15-а аналіз правових положень ст. ст. 254, 268 КУпАП дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право користуватися правами, передбаченими ст. 268 КУпАП. Позбавлення особи можливості реалізувати надані їй права, які передбачені ст. 268КУпАП, на думку суду касаційної інстанції, не має форму незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Наведене вище свідчить, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а тому не може вважатись належним доказом з огляду на вимоги ст. 252 КУпАП.

За таких обставин, з урахуванням загального принципу про те, що всі сумніви щодо доведеності вини особи у вчиненні правопорушення необхідно тлумачити на її користь (ст. 62 Конституції України), суд приходить до висновку, що обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, не знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, що виключає можливість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Отже, в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, що на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України має своїм наслідком закриття провадження, оскільки провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 23, 33, 173, 247, 250-252, 280, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя: Людмила ВАЛІГУРСЬКА