Справа № 127/1010/24
Провадження №3/127/297/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" лютого 2024 р. м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Ковальчук Л.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділу поліції № 2 Вінницького РУП ГУ НП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

23.12.2023 року о 23:00 год. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2 (за місцем свого проживання) розмістив у соціальній мережі «Інстаграм» відеозапис в якому він виражався нецензурною лайкою в бік правоохоронних органів, а саме СБУ та МВС, а також висловлював образи в бік Президента України.

Своїми діями ОСОБА_1 скоїв правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, суду повідомив наступне. Того вечора він дійсно розмістив на своїй сторінці в мережі «Інстаргам» відео, в якому він виражається нецензурною лайкою та ображає правоохоронні органи. Він шкодує про те, що виклав в мережу дане відео. Здійснив вказаний запис у зв`язку з ситуацією в країні, яка його пригнічує та негативно впливає на його психологічний стан. Однак, відео було ним розміщене на його закритій сторінці, до якої мала доступ обмежена кількість людей. У відеозаписі викладена його позиція, якою він поділився з однодумцями. Вказане відео він не розповсюджував. Враховуючи, що його сторінка в мережі «Інстаграм» не є громадським місцем, то ОСОБА_1 просив суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Дослідивши докази, наявні у справі, заслухавши особу, щодо якої складено протокол, суд дійшов наступних висновків.

На відеозаписі, який долучений до матеріалів справи видно та чути як ОСОБА_1 виражаючись грубою нецензурною лайкою ображає правоохоронні органи, Збройні Сили України та Президента України.

За визначенням статті 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Перелік таких протиправних дій, наведений у диспозиції цієї статті не є вичерпним, що зумовлює необхідність оцінки судом конкретних дій особи в кожному конкретному випадку.

Головним у розумінні досліджуваного питання є те, що основним безпосереднім об`єктом хуліганства завжди виступає громадський порядок.

Оскільки законодавець не наводить в жодному нормативному акті визначення «громадський порядок», суд вважає, що оцінка ситуації, в якій громадський порядок порушується винною особою є дискреційним повноваженням суду.

Враховуючи, що Верховний Суд здійснює унормування прогалин законодавства шляхом створення правових позицій з приводу тих чи інших правовідносин, суд вважає за необхідне обґрунтувати своє рішення, навівши правові позиції Верховного Суду з приводу визначення поняття «громадський порядок». Отже, у правовій позиції Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, яка наведена у Постанові від 26 березня 2019 року у справі № 431/3002/16-к надано визначення поняття «громадського порядку», який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у забезпеченні громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав і свобод, зокрема права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі та ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

В Постанові ККС у складі ВС від 06 листопада 2018 року у справі № 689/695/17 «громадський порядок» визначено як комплекс суспільних відносин, які забезпечують нормальні умови життя людей у різних сферах суспільно корисної діяльності, спокійний відпочинок та дотримання правил поведінки у суспільному житті та побуті.

Ще одна правова позиція Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду сформульована у Постанові від 21 січня 2020 року у справі № 751/4233/18, де зазначено, що громадський порядок це суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних - етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття. Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

З`ясувавши зміст поняття «громадський порядок» можна прийти лише до висновку, що сферою протиправних посягань (безпосереднього об`єкту) таких дій як хуліганство (дрібне хуліганство) слід також віднести і спілкування людей у віртуальному просторі (соціальні мережі, групи в менеджерах і т.ін.).

Але під правовим захистом від хуліганства перебуває лише таке віртуальне спілкування, яке здійснюється на підставі правових та/або морально-етичних норм, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників, і яке забезпечує нормальні умови життя людей у різних сферах суспільно корисної діяльності або спокійний відпочинок, та відповідає усталеним правилам співжиття. Такий інтернет-ресурс як Instagram повністю відповідає наведеним критеріям віртуального спілкування, де має бути забезпечений громадський порядок. Адже в сучасному світі все більше людей приєднується до спілкування у віртуальному світі. Означене віртуальне спілкування цілком входить до поняття «громадський порядок» згідно правових позицій Верховного Суду, а тому підлягає юридичному захисту від хуліганських дій.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що розмістив своє відео, де він непристойно і зневажливо висловлюється в бік ЗСУ, СБУ і Президента України, він хотів в такий спосіб висловити свою громадянську позицію і поширити її серед своїх однодумців. В той же час він усвідомлював, що відео може бути поширене в інтернет просторі, що в решті решт і відбулося. Внаслідок такого поширення утворився суспільний резонанс, оскільки значна частина українського суспільства в той чи інший спосіб пов`язана з об`єктами образ ОСОБА_1 . Одні служать в ЗСУ, СБУ, і кожного дня підвергають своє життя і здоров`я смертельній небезпеці, захищаючи свою Батьківщину, інші займаються волонтерською діяльністю та різними способами допомагають армії боронити державу від злобного агресора, який несе страшні руйнування, смерть і горе практично в кожну українську родину. Безумовно нахабні висловлювання ОСОБА_1 , які супроводжувалися нецензурною лайкою порушили громадський порядок і спокій всіх цих громадян, які ніколи не були підписниками інтернет-сторінки ОСОБА_1 , але побачили його відео, оскільки інтернетом швидко розноситься будь-яка інформація, і це відео з`явилося в різних інших ресурсах, таких як Фейсбук та інші. Більш того, на думку суду, відео було не просто образливим, воно є шкідливим для України і діє на користь ворога, який ретельно відслідковує українські джерела і використовує в інформаційній війні проти нашої країни.

За таких обставин, суд вважає, що в справі зібрано достатньо доказів винуватості ОСОБА_1 у вчиненні ним правопорушення, а саме дрібного хуліганства, а тому його слід визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту, оскільки він не висловив жодного критичного ставлення до свого ганебного вчинку, не зробив належних висновків і не розкаявся у скоєному.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено ставку судового збору у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому з ОСОБА_1 на користь держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі 536,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 173, 283, 284, 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту на строк десять діб.

Строк відбування стягнення рахувати з моменту затримання ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі п`ятсот тридцять шість гривень 80 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з моменту її проголошення.

Суддя :