БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/3050/23 Провадження № 3/497/16/24
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.02.2024 року суддя Болградського районного суду Одеської області Висоцький Сергій Олександрович , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.ІНФОРМАЦІЯ_2 Болградського району Одеської області, громадянина України, інспектора прикордонної служби 3 категорії групи АСУВЗ ВПС « ІНФОРМАЦІЯ_2 », проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 виданий 19.12.2005 року,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.172-18 ч.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

10 грудня 2023 року начальником ВПС «ІНФОРМАЦІЯ_2» підполковником ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ПдРУ №265012, згідно якого 11.11.2023 року під час в пункті пропуску «ІНФОРМАЦІЯ_3» прикордонним нарядом «Черговий інформаційно-телекомунікаційних систем» майстер-сержант ОСОБА_1 не здійснював належним чином моніторинг стану баз даних ПТК та не виявив інформацію про скасування відомостей щодо перетинання кордону транспортного засобу «Тойота» днз НОМЕР_2 , чим порушив вимоги п.19 ч.5 розділу ІІ Інструкції про службу прикордонних нарядів № 1261 від 19.10.2015 року. Протокол про адміністративне правопорушення складено за ч.2 ст. 172-18 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винним себе не визнав, пояснив, що виконував службові обов`язки з чітким дотриманням усіх вимог відомчих інструкцій, виявлення інформації про скасування відомостей щодо перетинання кордону не входить до його повноважень, оскільки це контролює старший прикордонних нарядів та скасування відомостей в базі даних можливо виключно на підставі рапорту, який не отримував, тому просив провадження у справі закрити, оскільки в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення передбачений ч.2 ст.172-18 КУпАП.

Вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Частиною 1 ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення правопорушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Так, частиною 2 статті 172-18 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України, вчинене в умовах особливого періоду.

Диспозиція даної норми є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які регулюють порядок несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України.

Згідно підпункту 19 пункту 5 Розділу ІІ «Інструкції про службу прикордонних нарядів Державної прикордонної служби України», Черговий інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - черговий ІТС) - прикордонний наряд у складі одного та більше прикордонників, який призначений для забезпечення цілодобового функціонування та обслуговування засобів телекомунікацій, програмно-технічних комплексів (далі - ПТК), автоматизованих робочих місць посадових осіб підрозділу охорони кордону, пункту управління системи оптико-електронного спостереження та інших компонентів інформаційно-телекомунікаційних систем.

Черговий ІТС повинен знати склад, призначення, тактико-технічні характеристики, будову, правила експлуатації, функціональні можливості і принцип роботи засобів телекомунікації, ПТК інформаційно-телекомунікаційних систем, установлених на об`єктах інформаційної діяльності, порядок надання доступу до інформації, що обробляється в інформаційно-телекомунікаційних системах.

Під час виконання завдань черговий ІТС зобов`язаний:

здійснювати постійний моніторинг стану баз даних ПТК, виконувати функції адміністрування ПТК та компонентів локальної обчислювальної мережі об`єкта інформаційної діяльності (у частині, що їх стосується);

підтримувати засоби телекомунікації та ПТК інформаційно-телекомунікаційних систем у робочому стані;

надавати доступ до роботи на відповідних автоматизованих робочих місцях складу зміни прикордонного наряду та визначеним посадовим особам;

здійснювати контроль за дотриманням посадовими особами - користувачами ПТК правил експлуатації автоматизованих робочих місць та периферійного обладнання;

вести облік роботи засобів телекомунікації та ПТК інформаційно-телекомунікаційних систем;

суворо дотримуватись вимог щодо забезпечення передачі документальних повідомлень, обміну інформації, правил техніки безпеки, технічного захисту інформації, заходів пожежної безпеки.

У службовій діяльності черговий ІТС керується нормативно-правовими актами та актами організаційно-розпорядчого характеру, що регламентують використання засобів телекомунікації, інформаційно-телекомунікаційних систем та організацію оперативно-технічної служби на вузлах зв`язку у Державній прикордонній службі України.

Як вбачається з Висновку службового розслідування по факту можливого недбалого ставлення до виконання службових обов`язків військовослужбовцем впс « ІНФОРМАЦІЯ_2 » з додатками від 19.12.20.23 року, яке проведено на виконання наказу про призначення службового розслідування від 15.11.2023 року, 11 листопада 2023 року о 06:58 годині інспекторів прикордонного контролю впс « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (тип Б) в/ч НОМЕР_3 штаб-сержант ОСОБА_3 під час виконання обов`язків несення служби у прикордонному наряді «Перевірка документів» не здійснив скасування з відомостей бази даних ПТК АТК «Гарт-1/п» автомобіля марки Тойота днз НОМЕР_2 , який фактично державний кордон не перетнув, не подав відповідний рапорт. Того ж дня, ОСОБА_1 виконував обов`язки в прикордонному наряді «ЧІТС», який зобов`язаний здійснювати постійний моніторинг стану баз даних ПТК, виконувати функції адміністрування ПТК та компонентів локальної обчислювальної мережі об`єкта інформаційної діяльності (у частині, що їх стосується). У випадку, якщо би майстер-сержант ОСОБА_1 якісно здійснював постійний моніторинг стану баз даних ПТК, то виявив би наявність інформації про скасування відомостей щодо перетину державного кордону України громадянином України, який слідував у якості водія транспортного засобу марки «Тойота», р.н. НОМЕР_4 . Скасування інформації з бази даних БД 2.2. «Автотранспортні засоби, які перетнули державний кордон України» щодо перетину державного кордону транспортним засобом марки «Тойота», р.н. НОМЕР_4 , було можливе лише черговим інформаційно-телекомунікаційних систем або начальником відповідного підрозділу зв`язку.

Діючий порядок дій персоналу під час скасування даних, уведених до ПТК АПК «Гарт-1/П» визначено розпорядженнями АДПСУ від 20.02.2013 Т/25-1081 «Про порядок інформації уведеної до ПТК АПК «Гарт-1/П» та від 12.06.2013 Т/25-4038 «В доповнення до Т/25-1081 від 20.02.2013 «Про порядок здійснення скасування інформації уведеної до ПТК АПК «Гарт-1/П», яким передбачено:

- Рішення про скасування записів у базах даних приймає старший прикордонних нарядів у пункті пропуску, про що робиться запис у технічному журналі та інформуються старший зміни прикордонних нарядів і начальник відділу прикордонної служби.

- Скасування інформації у базах даних проводить особа, що має права Адміністратора баз даних та допущена до самостійної роботи на АРМ цього комплексу на законних підставах (черговий інформаційно-телекомунікаційних систем або начальник відповідного підрозділу зв`язку).

- Підставою для скасування інформації у базах даних є резолюція начальника відділу прикордонної служби, старшого зміни прикордонних нарядів або старшого прикордонних нарядів на рапорті посадової особи, яка здійснила помилкове внесення інформації до системи або виявила факт наявності у системі недостовірної (помилкової, дублюючої, тощо) інформації.

- По факту здійснення скасування інформації з баз даних робиться запис у технічному журналі скасування,

- Під час скасування даних у відповідне поле екранної форми вноситься коментар щодо причини скасування, дані про посадову особу, яка прийняла рішення про скасування.

- Скасування повинно бути здійснене впродовж двох годин після виявлення факту невірного внесення даних до системи або виявлення потреби у скасуванні з інших причин, але не пізніше ніж через дві години після закінчення зміни прикордонних нарядів.

- Старший прикордонних нарядів в пункті пропуску забезпечує не менше двох разів за зміну перевірку інформації, внесеної прикордонними нарядами, встановленого у даному пункті пропуску з метою вчасного виявлення фактів можливого невнесення або невірного внесення даних про осіб або транспортні засоби, що перетнули державний кордон України.

- Начальник відділу прикордонної служби не рідше ніж один раз на місяць робить запис у технічному журналі.

Як вбачається з аналізу положень зазначеного розпорядження, черговий ІТС самостійно не має повноважень проводити скасування записів у базі даних, а відповідного рапорту не складалось та йому на виконання не надавалось.

Розпорядженнями АДПСУ від 20.02.2013 Т/25-1081 не встановлено обов`язку чергового ІТС перевіряти наявність інформації про необхідність скасування відомостей щодо перетину державного кордону.

Згідно підпункту 19 пункту 5 Розділу ІІ Інструкції, під час виконання завдань черговий ІТС зобов`язаний, зокрема, здійснювати постійний моніторинг стану баз даних ПТК, виконувати функції адміністрування ПТК та компонентів локальної обчислювальної мережі об`єкта інформаційної діяльності (у частині, що їх стосується), однак, не визначено, в чому саме полягає обов`язок здійснювати моніторинг баз даних, в якому об`ємі та яких саме даних, що унеможливлює здійснення висновку про його обов`язок перевіряти наявність інформації про необхідність скасування відомостей щодо перетину державного кордону.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Гурепка проти України» (п. 50-55 Рішення від 06.09.2005 року) суд не має сумніву, що в силу суворості санкції справа про адміністративне правопорушення за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично носить кримінальний характер з усіма гарантіями ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, що дає підстави для застосування практики Європейського суду з прав людини з кримінальних справ у справах про адміністративні правопорушення залежно від суворості санкції статті Закону.

Європейський суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа Коробов проти України № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (рішення від 18 січня 1978 року у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series А заява N 25).

Крім того, у справі "Paul and Audrey Edwards v. the United Kingdom" (N 46477/99), суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень. Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 N 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.96 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя» визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Відповідно до статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

При цьому суд приймає вмотивовану постанову тільки в межах викладених уповноваженою посадовою особою у протоколі про адміністративне правопорушення та обсягу доказів, наявних в матеріалах справи.

Виходячи з основоположних засад диспозитивності, суд не може встановлювати інші фактичні обставини, окрім тих, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення та додані до протоколу.

Відповідно до правової позиції, викладеної в Постанові ВС/КАС від 08.07.2020 року у справі № 463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність порушення у зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення діях/бездіяльності ОСОБА_1 положень підпункту 19 пункту 5 Розділу ІІ Інструкції.

З урахуванням наведеного, провина у вчинені адміністративного правопорушення за ч.2 ст. 172-18 КУпАП є недоведеною, оскільки в його діях відсутній склад правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі належить закрити, якщо судом встановлено, що в діях особи у відношенні якої, складено протокол про адміністративні правопорушення, відсутні склад та подія адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд вважає за необхідне провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності закрити, в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-18 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 33-35, 172-18, 221, 247, 268, 280, 283-285, 287 КУпАП, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-18 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. Апеляційна скарга подається до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області.

Суддя С.О.Висоцький