П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Ковбасюк О.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , громадянина України, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , керівника ТОВ «ВЕРЕС»,

за ч.1 ст. 163-2 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

15.11.2023 головним державним інспектором Кременчуцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області Кривошей О.О. на підставі даних інформаційної системи податкових органів та за результатами перевірки ТОВ «ВЕРЕС» (), за адресою м. Київ, вул. Петропавлівська, буд. 15, було виявлено, що керівник вказаного товариства ОСОБА_1 допустив порушення вимог п.57.1 ст. 57 та п.295.3 ст. 295 розділу XVI Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI в частині порядку ведення податкового обліку, а саме несвоєчасно подав до установи банку платіжне доручення на перерахування належної до сплати суми податкового зобов`язання з єдиного податку четвертої групи (юридичні особи) за І квартал 2023 рік, а саме: при граничному терміні сплати 01.05.2023 фактичну сплату було здійснено 03.05.2023,

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Клопотання про розгляд справи зі його відсутності чи про відкладення розгляду справи з причин, що унеможливлюють прибуття за викликом, від нього до суду не надходило.

У відповідності до ч.1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд також враховує положення ч.1 ст. 277 КУпАП, згідно з якими справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи, а також те, що в силу вимог ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 163-2 КУпАП, не є обов`язковою.

Крім того, судом у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» враховуються положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997, відповідно до якої кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

При цьому, суд зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції (пункти 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе проводити розгляд даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 підтверджена дослідженими матеріалами справи про адміністративне правопорушення, зокрема, даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення № 9454/12/16-31-04-06-04 від 20.12.2023 та акті камеральної перевірки №11382/16-31-04-06-03/30108718 від 15.11.2023

Зокрема, у вказаному акті «Про результати камеральної перевірки ТОВ «ВЕРЕС» від 15.11.2023 зафіксовано, що у звітному розрахунку за І квартал 2023 року наявне порушення терміну сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по коду бюджетної класифікації 18050500, а саме, при граничному строку сплати 01.05.2023 платіжне доручення №823 подано до установи банку 02.05.2023.

Дії ОСОБА_1 судом кваліфікуються за ч.1 ст. 163-2 КУпАП, як неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Враховуючи наведені докази в їх сукупності, характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ч.1 ст. 163-2 КУпАП.

Згідно із ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до ч.5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір, що дорівнює 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, із ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Керуючись ст.ст. 9, 33, 40-1, 163-2, 280, 283, 284, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-2 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Згідно ст. 308 КУпАП України у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення.

Суддя Олена КОВБАСЮК