Справа № 361/4071/24
Провадження № 3/361/2545/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

04 червня 2024 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Мохов Є.І., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності, які надійшли від Броварського РУП ГУ НП в Київській області, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, студента ПТУ Черкаської області, що проживає по адресу: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД № 202012 від 09.04.2024, 30.03.2024 року близько 20 год. 00 хв. неповнолітній ОСОБА_1 знаходився в громадському місці, а саме по АДРЕСА_2 , образливо чіплявся до ОСОБА_2 , вчинив бійку, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, за що передбачено відповідальність за ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових пояснень чи заперечення проти протоколу.

У п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/02) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Відтак, суддя відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст. 1, 245 КУпАП, та своєчасному розгляду справи в межах строків, які передбачені ст. 38 КУпАП.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, з суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства. Так, ОСОБА_1 умисно порушив громадський порядок, зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми.

Ступінь грубості порушеного ним громадського порядку полягає у вчинені хуліганських дій, їх наслідків, місця й тривалості їх вчинення, кількості потерпілих від зазначених дій, їхнього віку, стану здоров`я, істотності порушення їхніх інтересів або інтересів підприємств, установ, організацій. ОСОБА_1 , як особа, яка вчинила хуліганські дії, свідомо нехтував вказаними правилами поведінки в суспільстві.

Мотивом порушення громадського порядку стала його неповага до суспільства, бажання реалізувати індивідуальну потребу самоствердження. При цьому, явною, очевидною як для самого нього, так і для потерпілих чи оточуючих неповагою до суспільства було його прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 року "Про судову практику у справах про хуліганство" при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК хуліганство це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Необхідно зазначити, що у даному конкретному випадку таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, тому зазначений проступок необхідно кваліфікувати, як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя, відповідно до ст. 245 КУпАП, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, за що передбачено відповідальність за ст. 173 КУпАП.

Згідно ст. 24-1 КУПАП за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років можуть бути застосовані такі заходи впливу: 1) зобов`язання публічно або в іншій формі попросити вибачення у потерпілого; 2) попередження; 3) догана або сувора догана; 4) передача неповнолітнього під нагляд батькам або особам, які їх замінюють, чи під нагляд педагогічному або трудовому колективу за їх згодою, а також окремим громадянам на їх прохання.

Вина особи, що притягується до адміністративної відповідальності підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 202012 від 09.04.2024 року;протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується); письмовими поясненнями ОСОБА_1 ; письмовими поясненнями ОСОБА_2 ; копією паспорта ОСОБА_1 , які підтверджують обставини встановлені в суді.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 КУпАП до осіб віком від 16 до 18 років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені ст. 24-1 цього кодексу.

Керуючись ст. ст. 13, ст. 24-1, ст. 173, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Застосувати відносно ОСОБА_1 заходи впливу у виді попередження.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Є.І.Мохов