Справа № 393/697/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року смт Новгородка

Суддя Новгородківського районного суду Кіровоградської області Добрострой О.С., розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції №2 (м.Кропивницький) Кропивницького районного управління поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

Прізвище ОСОБА_1

Ім`я

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

Місце проживання

АДРЕСА_1

Громадянство України

Місце роботи Фізична особа-підприємець ОСОБА_3

(далі - ФОП ОСОБА_3 )

за ч.4 ст.156 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Із змісту протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №319758 від 20.10.2023р. слідує, що ОСОБА_3 20.10.2023р. близько 10.00 год. по АДРЕСА_1 , з приміщення магазину ФОП ОСОБА_3 здійснювала торгівлю сигаретами марки ''Corsair'', червоні, без марок акцизного податку, повторно протягом року після піддання адміністративному стягненню за таке ж порушення, за що передбачена відповідальність по ч.4 ст.156 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_3 та її захисник Дем`яненко Т.О. не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомленні належним чином. В заяві від 16.01.2024р. захисник Дем`яненко Т.О. просить суд слухати справу без її участі та закрити дану справу за не доведеністю вини ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.156 КУпАП.

Тому, на підставі ч.1 ст.268 КУпАП справа розглядається за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до усталеної судової практики Європейського суду з прав людини норми КУпАП носять карний кримінально-правовий характер, а справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю є кримінальними, тому адміністративні правопорушення підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (рішення Європейського суду з прав людини у справі ''Надточій проти України'' від 15.08.2008р., п.п. 21-22).

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до положень ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин повинен провадитися судовий розгляд. З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення. Розглядаючи справу суд не вправі самостійно збирати докази чи виходити за межі зазначеного в протоколі.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Так, ч.4 ст.156 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за роздрібну торгівлю тютюновими виробами без марок акцизного податку, якщо такі дії вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі ж порушення.

На підтвердження вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.156 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення додано наступні докази: письмові пояснення свідка ОСОБА_4 , понятих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , а також особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 від 20.10.2023р., які відібранні працівниками поліції; копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців серія АВ №697631; фототаблицю до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №319758 від 10.10.2023р.; копію акту вилучення до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №319758 від 10.10.2023р.; копію постанови Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 01.08.2023р., згідно якої ОСОБА_3 притягувалася до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП.

Так, з вищевказаних письмових пояснень свідка ОСОБА_4 від 20.10.2023р., які відібранні працівниками поліції слідує, що 20.10.2023р. близько 10.00 год. він придбав у ФОП ОСОБА_3 дві пачки сигарет без марок акцизного податку, про що розповів поліцейським, які його зупинили біля домоволодіння та магазину ОСОБА_3 .

У рішенні Європейського суду з прав людини ''Жуковський проти України'' від 03.03.2011р. наголошується, що за загальним правилом пп.1 і 3 ''d ''ст.6 Конвенції вимагають надання підсудному відповідної та належної можливості заперечувати показання свідка обвинувачення і допитати його або під час надання останнім своїх показань, або пізніше. Вирок не може ґрунтуватись виключно або вирішальною мірою на показаннях, які сторона захисту не може заперечити (рішення від 27.01.2009р. у справі ''A. L. проти Фінляндії '').

Відповідно до ст.272 КУпАП як свідок у справі про адміністративне правопорушення може бути викликана кожна особа, про яку є дані, що їй відомі які-небудь обставини, що підлягають установленню по даній справі. На виклик органу (посадової особи), у провадженні якого перебуває справа, свідок зобов`язаний з`явитися в зазначений час, дати правдиві пояснення, повідомити все відоме йому по справі і відповісти на поставлені запитання.

Оскільки, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, то свідок ОСОБА_4 , з метою надання пояснень щодо обставини, що підлягають встановленню по даній справі, а саме - щодо продажу йому ФОП ОСОБА_3 сигарет без марок акцизного податку, викликався в судові засідання 07.12.2023р., 27.12.2023р. та 16.01.2024р., але до суду не з`явився, причини неявки не повідомив. Таким чином, суд вжив усіх можливих заходів щодо забезпечення явки свідка ОСОБА_4 в судові засідання з метою його допиту судом, але останній до суду не з`явився, працівниками поліції його явка до суду також не забезпечена.

Суд вважає за необхідне зазначити, що безпосередність дослідження доказів означає звернену до суду вимогу закону про дослідження ним всіх зібраних у конкретній справі доказів, зокрема - шляхом допиту свідків, оголошення документів, тощо. Ця засада судочинства має значення для повного з`ясування обставин справи та її об`єктивного вирішення. Безпосередність сприйняття доказів дає змогу суду належним чином дослідити і перевірити їх (як кожний доказ окремо, так і у взаємозв`язку з іншими доказами), здійснити їх оцінку і сформувати повне та об`єктивне уявлення про фактичні обставини конкретної справи.

Недотримання засади безпосередності призводить до порушення інших засад судочинства: презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, забезпечення права на захист, змагальність сторін та свобода в поданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Тому, засада безпосередності виступає необхідним елементом процесуальної форми судового розгляду, недотримання її судом, означає, що докази, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, не можуть бути визнані допустимими і враховані при постановленні судового рішення.

За таких підстав, письмові пояснення свідка ОСОБА_4 від 20.10.2023р., які відібранні працівниками поліції, не можуть бути визнані судом допустимими і враховані при постановленні судового рішення, так як вказаний свідок у судові засідання не з`явився та не допитувався безпосередньо судом.

Інші докази, які об`єктивно підтверджують продаж 20.10.2023р. близько 10.00 год. ФОП ОСОБА_3 сигарет без марок акцизного податку ОСОБА_4 у матеріалах справи відсутні.

У відповідності до ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів, про адміністративне правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, судом встановлено, що матеріали справи не містять доказів, які об`єктивно підтверджують, що 20.10.2023р. близько 10.00 год. ФОП ОСОБА_3 здійснювала торгівлю сигаретами марки ''Corsair'', без марок акцизного податку, а відповідно і винуватість ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.156 КУпАП.

Згідно з ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Згідно з ст.17 Закону України ''Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини'' суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

З урахуванням положень ч.1 ст.6 Конвенції, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах ''Малофєєва проти Росії'' (рішення від 30 травня 2013 року) та ''Карелін проти Росії'' (рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

З огляду на зазначене, Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Стандарт доведення вини ''поза розумним сумнівом'' означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного ''розумного сумніву'' в цьому, тоді як наявність такого ''розумного сумніву'' у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ч.1 п.3 ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) при наявності обставин, передбачених ст.247 КУпАП виносить постанову про закриття справи.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази та надавши їм оцінку, суд вважає, що провадження по справі необхідно закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, оскільки суду не надано належних, достатніх, достовірних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_3 правопорушення, передбаченого ч.4 ст.156 КУпАП.

Вирішуючи питання щодо вилучених предметів торгівлі - сигарет без марок акцизного податку, а саме - ''Marble'' червоні в кількості 10 пачок по 20 сигарет в кожній, ''BRUT'' червоні в кількості 10 пачок по 20 сигарет в кожній, ''Marshall'' чорні в кількості 8 пачок по 20 сигарет в кожній, ''Corsair'' червоні в кількості 3 пачки по 20 сигарет в кожній, суд зазначає наступне.

Як зазначено у ч.1 ст.265 КУпАП вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей - реалізують.

Відповідно до ст.226.11 Податкового кодексу України та п.24 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1261 від 27 грудня 2010 року, ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, забороняються.

Окрім цього, відповідно до ст.ст.1, 5 Закону України ''Про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції'' продукція, під час маркування якої порушено встановлені законодавством вимоги щодо умови маркування та (або) до змісту і повноти інформації, відноситься до неякісної і небезпечної продукції й підлягає обов`язковому вилученню з обігу.

Оскільки сигарети, які були вилучені, не мають марок акцизного податку, то, зважаючи на вказані вимоги законодавства, такі речі відносяться до неякісної та небезпечної продукції, яка вилучена з обігу, а відтак підлягають знищенню.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 1, 9, 23, 33, ч.4 ст.156, ст.ст. 247, 265, 276-285, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.156 Кодексу України про адміністративні правопорушення, на підставі п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Сигарети без марок акцизного податку, а саме - ''Marble'' червоні в кількості 10 пачок по 20 сигарет в кожній, ''BRUT'' червоні в кількості 10 пачок по 20 сигарет в кожній, ''Marshall'' чорні в кількості 8 пачок по 20 сигарет в кожній, ''Corsair'' червоні в кількості 3 пачки по 20 сигарет в кожній, які у відповідності до копії акту вилучення від 20.10.2023р. були вилученні у ОСОБА_3 , - знищити.

Копію постанови направити ОСОБА_3 , захиснику Дем`яненко Т.О. та відділенню поліції №2 (м. Кропивницький) Кропивницького районного управління поліції.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Кропивницького апеляційного суду через Новгородківський районний суд.

Суддя О.С.Добрострой