справа № 136/2405/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Кривенко Д.Т., розглянувши матеріали, які надійшли від т.в.о начальника ВП №4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій обл., про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше підданого адміністративному стягненню за ч. 1 ст. 175-1 КУпАП, навчається у Зозівському ПАЛ, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №771779, 20.12.2023 вбачається, що 17.12.2023 близько 17:35 год, знаходячись біля сільського магазину по вул. Соборна, с. Зозів, Вінницький р-н, Вінницька обл. ОСОБА_1 правою рукою двічі наніс удари в область грудної клітини ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, а його дії були кваліфіковані за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Разом з тим, суд враховує роз`яснення Пленуму ВСУ, викладені у Постанові від 22.12.2006 №10 «Про судову практику у справах про хуліганство», у п. 3, зазначено, що при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК України хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Крім того, Верховний Суд України у постанові від 04.10.2012 (справа №5-17кс12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Вивчивши адміністративні матеріали, суд встановив, що з письмових пояснень свідків, які теж були у громадському місці під час події, описаної у фабулі протоколу серії ВАВ №771779 від 20.12.2023, вбачається, що потерпілому ОСОБА_2 , біля місцевого кафе в с. Зозів, Вінницької обл., були завдані удари в область грудної клітини як ОСОБА_1 так і в область обличчя іншою особою ОСОБА_3 , а з письмових пояснень останніх вбачається, що таким їхнім діям передував словесних конфлікт спровокований їх бажанням з`ясувати чому ОСОБА_2 щось розповідає вихователю та майстру навчального закладу.

Оцінивши докази в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад кримінального правопорушення передбаченого КК України.

Згідно зі ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених ст. 247 КУпАП.

Таким чином, провадження у цій справі підлягає закриттю, а матеріали справи необхідно направити прокурору.

Керуючись ст.ст. 247, 251, 253,276, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Матеріали цієї справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 направити Липовецькому відділу Немирівської окружної прокуратури у зв`язку з виявленням ознак кримінального правопорушення передбаченого КК України.

Постанова судді в справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка подається до Вінницького апеляційного суду.

Постанова судді в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, законним представником, захисником, потерпілим протягом 10-ти днів із дня її винесення.

Суддя Дмитро КРИВЕНКО