П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.04.2024 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення які надійшли з Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №542018 від 15 лютого 2024 року, вбачається, що 14.02.2024 року близько 23:00 год. за адресою: м. Ужгород, вул. Палая, 2Г, у магазині «Зіна» гр. ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, образливо чіплявся в сторону гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився, хоча про час та місце судового розгляду повідомлявся шляхом надіслання судової повістки рекомендованим поштовим відправленням та через повідомлення на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/csz/, смс надсилалися на його моб. номер тел. Клопотань про відкладення від нього не надходило. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за його відсутності.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Положеннями ст. 276 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен вирішити, у тому числі й питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення (п. 2), а в разі неправильного складання такого протоколу, у тому числі і про адміністративно-карне хуліганство, повернути матеріали адміністративної справи органу внутрішніх справ для належного (додаткового) оформлення (п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство»).

Згідно положень ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення.

Зокрема, у протоколі про адміністративне правопорушення згідно ст. 256 КУпАП зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. Особа, яка вчинила правопорушення, має право подати пояснення та зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підпису. Власноручно викладені цією особою пояснення та зауваження додаються до протоколу, про що до нього вноситься відповідний запис із зазначенням кількості аркушів, на яких подано такі пояснення та/або зауваження. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дати пояснення і підписати протокол у ньому робиться запис про це. При складанні протоколу порушникові роз`яснюються його права і обв`язки, передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що у вину гр. ОСОБА_1 ставиться те, що він:

14.02.2024 року близько 23:00 год. за адресою: м. Ужгород, вул. Палая,2Г. у магазині «Зіна» гр. ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, образливо чіплявся в сторону гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

Разом із тим, у матеріалах справи міститься ОСОБА_3 , зі змісту яких вбачається, що у вказаний у протоколі час, дату та місце, він відштовхнув потерпілу від себе після чого наніс їй удар рукою по лиці.

Також згідно наявного в матеріалах справи рапорту про повідомлення що надійшло зі служби 102, та зареєстроване в ЄО2767 від 14.02.2024, заявник повідомив, що в АДРЕСА_2 , в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » військовий побив жінку.

Матеріали справи містять заяву потерпілої ОСОБА_2 , про вчинене відносно неї кримінальне правопорушення, а саме що 14.02.2024 у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » по вул. Тельмана в м. Ужгороді, особа чоловічої статі нанесла їй два удари в обличчя під час конфлікту. Так у своїх письмових поясненнях, потерпіла вказує на те, що особа чоловічої статті вдарив її в обличчя, в результаті чого вона впала на землю, після того, як вона встала він знову вдарив її в обличчя після чого вона знову впала на землю.

Згідно наявного в матеріалах справи листа матеріали ЄО № 2764 направлено на перевірку, з метою встановлення складу кримінального правопорушення. Лист адресовано начальнику Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, при цьому зазначено, що вивченням матеріалів (звернення) в ІТС ІПНП було встановлено, що із зібраних та наявних матеріалів не можливо чітко встановити наявність складу кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

Зокрема, при отриманні додаткової інформації необхідно провести необхідні першочергові заходи з метою встановлення наявності ознак складу кримінального правопорушення, в ході виконання яких не обмежуватись наявні формальними відповідями.

Так, в супровідному листі вказано на те, що в разі встановлення в ході додаткового розгляду матеріалів викладеними обставинами, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення після більш детального їх вивчення та доопрацювання відповідними підрозділам Ужгородського РУП ГУНП, просять невідкладно направити всі зібрані матеріали органу досудового розслідування Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, для вирішення питання в порядку ст. 214 КПК України.

Фактично матеріали справи не містять відомостей щодо належного розгляду заяви потерпілої та вказаного вище листа. Так, у матеріалах справи відсутні результати розгляду вказаної заяви, відсутня інформація про проведення перевірки за вказаними фактами, та щодо внесення відомостей по даному факту до ЄРДР.

Частина 2 ст.9 КУпАП передбачено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому матеріали справи не містять інформації щодо внесення відомостей до ЄРДР за вказаним фактом, та про результати проведеного досудового розслідування в межах передбачених чинним законодавством України.

Таким чином суддя приходить до висновку, що з наданих до суду матеріалів вбачається, що зверненню потерпілої ОСОБА_2 належної оцінки посадовими особами Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області не надано.

Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Частиною 1 статті 125 КК України передбачено відповідальність за умисне легке тілесне ушкодження.

За таких обставин, оскільки в діях ОСОБА_1 , вбачаються ознаки складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України. Відомостей про те, чи відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. ч. 1 ст. 125 України - до матеріалів не долучено.

У відповідності з положеннями ст.253КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

За таких умов, з огляду на наявність в порушенні ознак кримінального правопорушення, матеріали справи слід направити до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підлягають направленню до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, для прийняття рішення в порядку ст. 214 КПК України.

При цьому, направляючи справу органу досудового розслідування, суд заздалегідь не вирішує питання про доведеність вини ОСОБА_1 , у вчиненні кримінально-караного діяння, а також про правову кваліфікацію її діянь, оскільки з`ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо наявності умислу, вини, причинно-наслідкового зв`язку та надання правильної кваліфікації дій можливо лише на підставі оцінки доказів, які можуть бути отримані процесуальним шляхом в ході проведення досудового розслідування.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.247,253,284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП, закрити у зв`язку з передачею матеріалів органу досудового розслідування.

Матеріали провадження в порядку ст.253 КУпАП передати до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області як такі, що містять ознаки кримінального правопорушення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош