П О С Т А Н О В А

Іменем України

"05" квітня 2024 р. Справа153/439/24

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Швець Р.В. за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Вінницький рибоохоронний патруль) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 09.03.2024 о 14 годині 18 хвилин на р.Марківка, в межах с.Велика Кісниця Могилів-Подільського району Вінницької області, здійснював лов риби на спініг 1 шт. 1 гачок, внаслідок чого зловив рибу вирезуб причорноморський в кількості 10 екземплярів, загальною вагою 0,950 кг, яка є об`єктом Червоної книги України, в результаті чого наніс збитки рибному господарству України на суму 100000 гривень.

ОСОБА_1 вину визнав, вказав, що 09.03.2024 здійснював вилов риби неподалік свого будинку в річці Марківка. Коли він вже мав повертатися додому, до нього підійшли працівники рибоохоронного патруля і запитали його, яку він рибу зловив. Він показав їм рибу і серед виловленої ним риби вони відібрали та вказали, що деякі рибини занесені до Червоної книги, однак, він не знав про це. Виловлена риба була ще живою, тому він одразу випустив її в річку. Просив суворо не карати його.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Частиною 2 статті 90 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за погіршення, знищення середовища перебування (зростання) тварин і рослин, види яких занесені до Червоної книги України або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, знищення, незаконне або з порушенням встановленого порядку вилучення їх із природного середовища, а також порушення умов утримання (вирощування) тварин і рослин зазначених видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження), інші порушення порядку охорони, використання і відтворення таких видів тварин і рослин, - що тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією незаконно добутого і на посадових осіб - від п`ятдесяти до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією незаконно добутого.

Відповідно до пп.3 п.5 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 року, для забезпечення охорони водних біоресурсів забороняється добування (вилов), транспортування або зберігання на рибогосподарському водному об`єкті (його частині), в його прибережній захисній смузі або у транспортному засобі чи на борту судна усіх видів морських звірів та водних біоресурсів, які занесені до Червоної книги України та/або включені до переліків регіонально рідкісних видів, що охороняються, та включені до інших переліків, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Крім того, ст.63 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, зокрема винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища, а також невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні.

Відповідно до наказу Міндовкілля від 19.01.2021 №29 «Про затвердження переліків видів тварин, що заносяться до Червоної книги України (тваринний світ), та видів тварин, що виключені з Червоної книги України (тваринний світ)» вирезуб причорноморський (Rutilus frisii), занесений до Червоної книги України як вид I категорії (зникаючі), (порядковий номер в переліку - 440).

Згідно з положеннями ст.ст.251, 252 КУпАП, приймаючи рішення по справі про адміністративне правопорушення, суд оцінює докази в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Дослідивши адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , а саме: протокол №001474 про адміністративне правопорушення від 09.03.2024; опис-оцінки; розрахунок матеріальної шкоди до протоколу №001474 про адміністративне правопорушення від 09 березня 2024 року; фотосвітлини, вважаю доведеною його винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 КУпАП, а його дії кваліфікую, як вилучення із природного середовища риби, яка занесена до Червоної книги України.

При призначенні адміністративного стягнення ОСОБА_1 , враховую характер скоєного правопорушення та особу винного.

Обставиною, яка пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до ст.34 КУпАП, є щире розкаяння винного.

Обставин, які пом`якшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, не встановлено.

Стаття 23 КУпАП визначає, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

З врахуванням зазначених обставин справи та особи порушника, маю підстави застосувати відносно ОСОБА_1 захід адміністративного стягнення, який передбачений санкцією ч.2 ст.90 КУпАП, у виді штрафу у розмірі 30 (тридцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень, без конфіскації незаконно добутого, оскільки виловлена риба була випущена у природнє середовище.

Відповідно до ч.1 ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір встановлюється у 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок. Тому є всі підстави для стягнення із ОСОБА_1 судового збору в дохід держави.

Щодо відшкодування майнової шкоди слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Частиною 1 статті 167 ЦК України визначено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

За змістом ч.1 ст.170 ЦК України держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

За правилами ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Аналіз наведених приписів чинного законодавства дає підстави для висновку, що питання про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із недотриманням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, не може бути вирішено одночасно із притягненням винної особи до адміністративної відповідальності, оскільки вирішується в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, оскільки даним правопорушенням було завдано шкоду саме Державі Україна, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, тому збитки за вчинене ОСОБА_1 адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.90 КУпАП, стягненню не підлягають, вимога начальника Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області Ягельського О. про стягнення з ОСОБА_1 заподіяної шкоди у розмірі 100000 гривень відповідно до вимог ч.3 ст.40 КУпАП може бути вирішена судом в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст.90, 221, 283, 284 ч.1 п.1 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 30 (тридцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави у сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з часу її винесення через Ямпільський районний суд Вінницької області.

Суддя Р.В. Швець