Справа № 358/2000/23 Провадження № 3/358/10/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Шпак К.М.

захисника особи відносно якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності адвоката Шапошника Є.В.,

розглянувши клопотання захисника про залучення державного обвинувача (прокурора) до участі в справі про адміністративне правопорушення, що надійшла з відділення поліції № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київської області відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 , який звинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Богуславського районного суду Київської області перебуває справа №358/2000/23 відносно ОСОБА_1 , який звинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

02 квітня 2024 року на адресу суду від адвоката Шапошника Є.В., який представляє інтереси ОСОБА_1 , надійшло клопотання про залучення до участі у розгляді справи прокурора Миронівського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області, посилаючись на практику Європейського суду з прав людини та положення ст. 250 КУпАП.

В судовому засіданні захисник Шапошник Є.В. підтримав дане клопотання та просив його задовольнити.

Розглянувши подане клопотання, суддя дійшов таких висновків.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 5 ст. 7 КУпАП прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Санкція ч. 1 ст. 130 КУпАП передбачає накладення на водіїв штрафу у розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік та не передбачає такого виду стягнення, що був би пов`язаний з обмеженням особистої свободи громадян, а тому здійснення нагляду прокурором за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення в означеній категорії справ виключається.

Не передбачено обов`язкової участі прокурора при розгляді справ за ч. 1 ст. 130 КУпАП і положеннями ст. 250 КУпАП, яка розкриває повноваження прокурора при здійсненні ним нагляду, а тому такі повноваження кореспондують із положеннями ч. 5 ст. 7 КУпАП щодо здійснення нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Відповідно до ч. 3 ст. 36 КПК України не в усіх випадках участь прокурора в суді є обов`язковою, чинним законодавством про адміністративні правопорушення не передбачена участь прокурора при розгляді справ за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Встановлені Європейським судом з прав людини порушення прав осіб, зокрема у справі «Бантиш та інші проти України», на яку посилається адвокат Шапошник Є.В., перш за все стосуються обов`язку держави виконати рішення Європейського суду з прав людини у справах проти України, а не обов`язку суду усувати певні законодавчі прогалини своїм рішенням.

У рішенні по справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява N 926/08, рішення від 20.09.2016 року), на яке посилається захисник Шапошник Є.В., ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фактичні обставини правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення.

У п. 59 вказаного рішення ЄСПЛ зазначив, що відсутність органу обвинувачення і, відповідно, його неучасть в засіданнях судів першої та другої інстанції може мати наслідки відносно того, яким чином обвинувачення і докази надаються та відстоюватися у суді, і навпаки.

На думку ЄСПЛ, неучасть у справі прокурора вплинуло на дію презумпції невинуватості в ході судового розгляду і, як наслідок, на питання неупередженості суду. За результатом розгляду справи ЄСПЛ констатував порушення п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод.

У п. 57 зазначеного рішення ЄСПЛ посилається на своє рішення по справі «Вех и Вех проти Австрії» (Weh and Weh v. Austria, рішення від 04.07.2002 року, скарга N 38544/97).

В останній справі ЄСПЛ не знайшов порушення принципу неупередженості органу, який розглядав справу, за відсутності сторони обвинувачення з огляду на таке. Заявники виклали свої заперечення проти попередньої постанови про покарання, їм була надана можливість надати доводи у свій захист перед винесенням постанови про покарання, і знову вони направили аргументи в свій захист в скарзі на постанову. З іншого боку, у постанові про покарання, яке містить обвинувачення під час провадження у Незалежній адміністративній колегії, викладені факти, які районне управління визнало актуальними, а також їх правову оцінку. Таким чином, перед Незалежною адміністративною колегією виклали свої позиції обидві сторони. Крім того, ЄСПЛ відзначив, що процедура в колегії не передбачає усного виступу сторони обвинувачення з викладенням обвинувачення. Незалежна адміністративна колегія повинна встановити пом`якшуючі обставини, а також обставини обвинувачення за своєю ініціативою. Цей обов`язок існує незалежно від того, чи є присутнім в судовому засіданні чи ні адміністративний орган, який ухвалив постанову про покарання. В решті-решт, в справі відсутні обставини, які б вказували на те, що Незалежна адміністративна колегія здійснювала будь-які функції, які мали бути виконані представником сторони обвинувачення, якщо б він брав участь у судовому засіданні.

Суд не вбачає ознак упередженості під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення, який за своєю суттю є обвинуваченням, викладені фактичні обставини правопорушення, а також його юридична формула.

Сторона захисту ознайомилася з матеріалами справи, у тому числі із наданими суду доказами.

ОСОБА_1 , має право скористуватися правами наданими ст. 268 КУпАП.

Судом будуть досліджуватися лише ті докази, які були долучені до протоколу про адміністративне правопорушення, інших доказів, які б свідчили про винуватість особи за ініціативою суду не будуть досліджуватися.

Рішення від 20 вересня 2016 року у справі Карелін проти Росії - стосується повноважень прокурора відповідно до законодавства Російської Федерації, тоді як за ч. 1 ст. 130 КУпАП участь прокурора не є обов`язковою згідно із чинним законодавством України.

Враховуючи викладене, наявні підстави для відмови у задоволенні клопотання про залучення державного обвинувача (прокурора).

Керуючись ст. ст. 7, 250, 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання адвоката Шапошника Є.В. про залучення до участі у справі про адміністративне правопорушення прокурора, - відмовити.

Судовий розгляд справи продовжити.

Постанова окремому оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Повний текст постанови складено 04 квітня 2024 року.

Головуючий: суддя К. С. Романенко