Провадження № 3/470/135/24
Справа № 470/196/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2024 року смт. Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Луста С.А.,

за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідалньості ОСОБА_1 , секретаря Обуховської Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу, яка надійшла від відділення поліції № 2 сектору поліцейської діяльності №1 Баштанського районного відділу поліції Миколаївської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Новоукраїнка Березнегуватського району Миколаївської області, проживаючого АДРЕСА_1 , не працюючого, РНОКПП НОМЕР_1 .

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №836597, 11 березня 2024 року близько 18 години 30 хвилин по АДРЕСА_1 , громадянин ОСОБА_1 вчинив сварку у відношенні громадянина ОСОБА_2 , в ході якої ображав останнього нецензурною лайкою, погрожував, чим порушив громадський порядок та спокій останнього. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнав, пояснив, що нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 не висловлювався, навпаки останній вчинив у відношенні нього сварку та ображав його, намагався вчинити бійку. На територію його домоволодіння, він не заходив, а стояв на вулиці біля машини, оскільки привіз доньку до колишньої дружини з якою проживає ОСОБА_2 .

Дослідивши докази у справі, суддя доходить наступного.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положенням ст. 23 КУпАП визначено, що метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до змісту вимог ст.245 КУпАП, завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими засобами.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 перебуваючи на території домоволодіння ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_2 , ображав останнього нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, вів себе зухвало на зауваження не реагував, чим скоїв правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Однак з наданих суду матеріалів справи не вбачається в чому саме полягало порушення громадського порядку та хуліганські дії ОСОБА_3 , направлені на зневагу честі, гідності людини , що є об`єктивною стороною вказаного правопорушення.

В матеріалах адміністративної справи маються пояснення свідка ОСОБА_4 , яка зазначає, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 відбулася сварка, однак вона не зазначає, що ОСОБА_1 ображав ОСОБА_2 нецензурною лайкою.

Викликані в якості потерпілого ОСОБА_2 та свідок ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися та не надали пояснень щодо неправомірних дій ОСОБА_1 , а тому за таких обставин неможливо встановити наявність в діях останнього складу правопорушення, поставленого йому у провину.

Крім того в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 зазначила, що ОСОБА_1 не висловлювався на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, а навпаки останній йому погрожував та намагався вчинити бійку і на подвір`я його домогосподарства, він не заходив, а стояв поряд з автомобілем неподалік двору .

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги , перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах Малофеєва проти росії та Карєлін проти росії, у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і в ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Проаналізувавши викладені обставини та матеріали справи про адміністративне правопорушення, враховуючи відсутність доказів вчинення ОСОБА_1 хуліганських дій, які порушують громадський порядок і спокій громадян, суддя дійшов висновку про закриття провадження у справі з причини відсутності в його діях події і складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

СуддяС. А. Луста