справа № 274/3553/24
провадження №3/0274/1398/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2024 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Базюк Ю.П., розглянувши матеріали, що надійшли з Бердичівського районного відділу поліції ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, який проживає в АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

24.04.2024 на розгляд до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 550929 від 15.04.2024 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, який відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, переданий на розгляд судді Базюку Ю.П.

Згідно з протоколом, 08.04.2024 в 13:00 біля будинку №25 по вул. Гірська в м. Бердичеві, ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою до ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду надано:

-копію протоколу прийняття заяви ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 08.04.2024, зі змісту якої вбачається, що 08.04.2024 близько 13:30 її чоловік ОСОБА_3 на межі між їхньою земельною ділянкою та земельною ділянкою сусіда ОСОБА_5 , який проживає в будинку АДРЕСА_1 , для розмежування земельних ділянок ставив дерев?яні кілки. Коли чоловік поставив декілька кілків, сусід почав висловлюватися нецензурною лайкою;

-копію письмових пояснень ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , зі змісту яких вбачається, що причиною конфлікту між сусідами 08.04.2024 близько 13:30 стала межа між земельними ділянками. ОСОБА_1 вимагав позабирати стовпчики, які встановлював ОСОБА_3 , при цьому виражався нецензурною лайкою;

-письмові пояснення ОСОБА_6 від 25.04.2024 про те, що 08.04.2024 близько 13:00 вона чула як ОСОБА_7 виражався до ОСОБА_3 нецензурною лайкою;

-копію письмових пояснень ОСОБА_1 в яких він обставини викладені в протоколі заперечує;

-копію довідки Бердичівського РВП від 08.04.2024 про відсутність даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливість у зв?язку з цим внесення відповідної інформації до ЄРДР.

Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що вони не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Диспозиція статті 173 КУпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у пункті 3 постанови N 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Отже, суб`єктивна сторона такого правопорушення (дрібне хуліганство), полягає в неповазі до суспільства, у демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству. Саме умисний прояв порушником явної неповаги до оточуючих - це головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки «дрібного хулігана». За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Дії ж, що супроводжувалися ознаками хуліганства, але були викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, не можуть бути кваліфіковані як хуліганство, за виключенням, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку та спокою громадян.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 виник не безпричинно, а на ґрунті особистих неприязних стосунків (з приводу спору за межу між земельними ділянками). Таким чином, дії ОСОБА_1 були вчинені через існування непорозумінь із ОСОБА_3 , а не з хуліганських мотивів, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому в даному випадку неможливо говорити про демонстрацію нею своєї зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, бажання самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству.

Окрім цього, матеріали справи свідчать про те, що конфлікт відбувся на межі між земельними ділянками - городами, що є територією приватних будинків, тому у даному випадку не можна стверджувати про те, що конфлікт відбувся у громадському місці.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив дрібне хуліганство, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у порушенні громадського порядку чи спокою громадян, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого останньому адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

За таких обставин, провадження по справі підлягає до закриття у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст. 7, 173, 245, п. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 252, 256, 280, 283, 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Ю.П. Базюк