Справа № 629/7504/23
Номер провадження 3/629/92/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.01.2024 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Цендра Н.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Лозівського РВП ГУНП в Харківській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Лозова, Харківської області, громадянина України, який працює механіком у ТОВ «Снек Продакшн», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

якому відповідно до ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП роз`яснені права,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173-2 ч.1, 185 КУпАП, -

встановив:

15.12.2023 року о 14-50 год. ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, в будинку за місцем свого проживання в АДРЕСА_2 , вчинив домашнє насильство, тобто умисні дії фізичного та психологічного характеру, а саме штовхав її та ображав її нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода її фізичному та психологічному здоров`ю. Потерпіла ОСОБА_2 .

Крім того, 15.12.2023 року о 14-50 год. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , не виконав закону вимогу припинити протиправні дії стосовно своєї дружини, при цьому висловлювався в грубій формі на адресу поліцейських, погрожував фізичною розправою.

Правопорушник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час та день розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив.

У п.41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/02) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Зважаючи на викладені обставини, оскільки ОСОБА_1 був своєчасно сповіщений про час і місце розгляду справи, був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, його поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи. Проте, відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Відтак, суд відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст.1, 245 КУпАП, та своєчасному розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.

Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачає, що психологічне насильство є формою домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Крім того, відповідно до ст.185 КУпАП адміністративна відповідальність настає за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Об`єкт правопорушення - суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, та суспільні відносини у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких самих дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Отже, злісна непокора полягає у відмові від обов`язкового виконання розпоряджень або вимог працівника поліції, або в непокорі, що виражається у зухвалій формі і свідчить про прояв явної неповаги до органів та осіб, які охороняють громадський порядок. Відмова особи проявляється у недвозначній формі словами, жестами, мовчанням тощо.

Вказані обставини підтверджуються протоколами про адміністративне правопорушення серії ВАВ №552190 від 15.12.2024 року, серії ВАВ №558467 від 15.12.2023 року, рапортом старшого інспектора-чергового ЧЧ СМ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області, заявою ОСОБА_2 , письмовими поясненнями ОСОБА_2 , формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, копією термінового заборонного припису серії АА 132389 від 15.12.2023 року, рапортом поліцейського ВРПП Лозівського РВП ГУНП в Харківській області Ситко Н.О., відеозаписами.

Таким чином, дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст.173-2 ч.1 КУпАП, а саме вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь психологічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого, та за ст.185 КУпАП, а саме злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Згідно ст.36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи викладене, характер і обставини скоєного правопорушення, дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, обставини що обтяжують та пом`якшують покарання, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді виправних робіт з відрахуванням відсотку на користь держави, в межах санкції статті КУпАП встановленої за більш серйозне правопорушення.

Застосування виду адміністративного стягнення у виді виправних робіт буде достатньою та необхідною мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила дані адміністративні правопорушення, в дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством, а також в повній мірі забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень, як самим порушником, так і іншими особами, та повністю відповідатиме меті його застосування.

Призначаючи стягнення у виді виправних робіт, суд враховує, що адміністративне стягнення є передусім виправним та превентивним засобом, а тому має використовувати не надмірні, а лише необхідні і зумовлені метою заходи.

Відповідно до ст. 322 КУпАП постанова районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про накладення адміністративного стягнення у вигляді виправних робіт надсилається на виконання органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, не пізніше дня, наступного за днем набрання нею законної сили. Виправні роботи відповідно до статті 31 цього Кодексу відбуваються за місцем постійної роботи порушника. На підставі постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді виправних робіт із заробітку порушника протягом строку відбування ним адміністративного стягнення провадяться відрахування в дохід держави у розмірі, визначеному постановою.

Згідно ч. 1 ст. 323 КУпАП відбування виправних робіт обчислюється часом, протягом якого порушник працював і з його заробітку провадилось відрахування.

Відповідно до вимог ст.40-1 КУпАП, з ОСОБА_1 підлягає стягненню в дохід держави судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Керуючись ст. 24, 36, 173-2, 185, 284 КУпАП, -

постановив:

Справу №629/7503/23, провадження №3/629/91/24 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173-2 ч.1 КУпАП та справу №629/7504/23 провадження №3/629/94/24 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.185 КУпАП, відносно ОСОБА_1 об`єднати в одне провадження, присвоївши справі єдиний номер справи №629/7504/23 провадження №3/629/94/24.

ОСОБА_1 визнати винним в скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ст.173-2 ч.1, 185 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді виправних робіт строком на 1 (один) місяць з відрахуванням двадцяти процентів заробітку в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код за , банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), р/рUA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

На постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга в Харківський апеляційний суд через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Наталія ЦЕНДРА