П О С Т А Н О В А

Іменем України

смт. Романів 29 травня 2024 року

Суддя Романівського районного суду Житомирської області Кірічук М.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення ( далі КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

До Романівського районного суду Житомирської області для розгляду направлено матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , зокрема протокол про адміністративне правопорушення Серії ВАД № 293116 від 07.05.2024 року в якому зазначено, що «05.05.2024 року о 17 годині 00 хвилин в АДРЕСА_1 ОСОБА_1 вчинив відносно своєї співмешканки ОСОБА_3 домашнє насильство психологічного та фізичного характеру, а саме ображав словами нецензурної лайки та смикав за одяг, внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному та фізичному здоров`ю потерпілої, чим вчинив правопорушення, передбачене частиною 1 статі 187 КУпАП».

Суддя, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, приходить висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 187 КУпАП, з наступних підстав.

Статтею 278 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Частиною 1 статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Частиною 1 статті 187 КУпАП, про порушення вимог якої зазначено у протоколі, передбачена відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд.

При цьому протокол та додані до нього матеріали не містять жодних відомостей про встановлення відносно ОСОБА_1 адміністративного нагляду і порушення ним правил такого нагляду.

За вчинення ж домашнього насильства, яке фактично зазначене у протоколі як суть правопорушення, відповідальність передбачена частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

З урахування викладеного у судді відсутні можливості і обов`язок усувати недоліки матеріалів про адміністративне правопорушення, а неправильне зазначення у протоколі нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, викликає обґрунтовані сумніви у правильності кваліфікації дій особи, яка притягається до відповідальності.

Згідно положень статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, тому суддя приходить до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 187 КУпАП.

Відповідно до положень статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Статтею 284 цього ж Кодексу визначено, що по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Керуючись статтями 187, 247, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за частиною 1 статті 187 КУпАП, закрити в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Романівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя М.М. Кірічук