Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 670/297/24
Провадження № 3/670/213/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року селище Віньківці

Суддя Віньковецького районного суду Хмельницької області Мамаєв В.А., розглянувши матеріали, які надійшли із сектору поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 3 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, уродженку смт. Новотроїцьке Новотроїцького району Херсонської області, перебуває у фактичних шлюбних відносинах, не працює, має на утриманні дочку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстровану та проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 28.03.2024 року серії ВАД № 091631, 26.03.2024 року о 14 год. ОСОБА_1 , перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння, у громадському місці, а саме біля автобусної зупинки, що по вул. Центральна в с. Великий Олександрів, висловлювалася нецензурною лайкою на адресу громадян (перехожих), чим порушувала громадський порядок та вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнала. Повідомила, що 26.03.2024 року до них додому в АДРЕСА_1 , прийшла перевірка щодо умов проживання дітей. В той день вона разом з чоловіком перебували у стані алкогольного сп`яніння та через ситуацію, що сталася вони між собою сварилися і матюкалися у себе вдома. На вулицю в громадське місце вона не виходила та перехожих не обзивала.

За положеннями ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП фактичні дані, що стосуються справи, зокрема наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні, інші обставини, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими документами.

Згідно зі ст. 280 КУпАП під час розгляду справи про адміністративне правопорушення підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду

Згідно ст. 173 КУпАП відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення поліцейським ОСОБА_1 інкримінується перебування з явними ознаками алкогольного сп`яніння, у громадському місці, а саме біля автобусної зупинки, що по вул. Центральна в с. Великий Олександрів та висловлювався нецензурною лайкою на адресу громадян (перехожих).

В силу ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також рішення Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєв проти Росії» від 30.05.2023 року, згідно якого у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Так, адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

До такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 19.02.2020 року у справі № 04/8036/16-а.

Із письмових пояснень головного спеціаліста служби у справах дітей ОСОБА_3 слідує, що 26.03.2024 року вона разом із працівниками поліції була присутня при вилученні дітей у ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . Під час цього ОСОБА_1 та її чоловік перебували з ознаками алкогольного сп`яніння і виражались нецензурною лексикою в сторону перехожих громадян.

З наведеного вбачається, що у матеріалах справи відсутні належні докази, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення визначене ст. 173 КУпАП, тобто нецензурно лаялася в громадських місцях, образливо чіплялася до громадян та вчиняла інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, адже не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», не доказує співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ч. 1-3 ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2,4, 7 та 11 до Конвенції» від 17.07.1997 р. №475/97-ВР ратифіковано вказану Конвенцію.

Порядок реалізації Конвенції та рішень ЄСПЛ визначено законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006 року. Відповідно до ч. 1 ст. 17 даного Закону, суди при розгляді справ застосовують Конвенцію і практику ЄСПЛ як джерело права. Як встановлено у рішеннях ЄСПЛ у справах: «Лучанінова проти України» від 09.06.2011р. та «Швидка проти України» від 30.10.2014 р., провадження у справах про адміністративні правопорушення вважається кримінальним для цілей застосування Конвенції. У справі «Надточій проти України» ЄСПЛ зазначив, що Уряд України визнав кримінально-правовий характер КУпАП.

Тому норми Конституції України щодо презумпції невинуватості необхідно застосувати і при розгляді справ про адміністративне правопорушення.

З огляду на презумпцію невинуватості, особа яка притягається до адміністративної відповідальності, вважається невинною доти, поки інше не буде доведено в установленому законом порядку, а всі сумніви повинні трактуватися на корись особи.

Діяння повинно містити усі ознаки складу правопорушення, за відсутності хоча б однієї ознаки вважається відсутнім склад адміністративного правопорушення у цілому.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Таким чином в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а отже справа підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 173, 247, 251, 283-285 КУпАП, ст. 62 Конституції України,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити за відсутності у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення, шляхом подання апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду через Віньковецький районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.А. Мамаєв