Провадження №3/760/4393/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2024 року м. Київ

31 травня 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Тесленко І.О. за участю секретаря судового засідання Телепи Т.А., представника Київської митниці Державної митної служби України Келеберденка В.В. захисника Ладигіна С.С. розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Державної митної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності відправника міжнародного поштового відправлення №RD460776163UA громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 473 МК України, -

встановила:

22 травня 2024 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ст. 473 МК України.

Перевіривши матеріали справи про порушення митних правил, суддя дійшла наступних висновків.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил №0092/10000/24 від 09 лютого 2024 року, 02.12.2023 року в зоні митного контролю м/п «УкрПошта», Київської митниці на території ДОПП АТ «Укрпошта» (м. Київ, вул. Г. Кірпи, 2) здійснено митний огляд міжнародного поштового відправлення RD460776163UA, яке пересилалось з України ( ОСОБА_2 , АДРЕСА_1, НОМЕР_1) до Тайвань (ОСОБА_7, АДРЕСА_3). Під час митного огляду у МПВ виявлено: Фосилії з ознаками старовини - 4 шт. 15.12.2023 року митницею здійснено взяття проб (зразків) товарів та в подальшому направлено до Національного науково- природничого музею для проведення мистецтвознавчої експертизи на предмет встановлення належності зразків до культурних цінностей та визначення їх вартості. Відповідно до висновку №96 від 19.12.2023 року Національного науково - природничого музею надані на дослідження предмети, виявлені у міжнародному поштовому відправленні RD460776163UA є: три зразки плиток червоного пісковику фації «древніх червоних пісковиків» з панцирами (cephalothoraxes) «риб» Protopteraspis двох видів (1, 2, 3 зразки), а також цілий краб та черепашка червоного молюска Halyotis sp. (4 та 5 зразки); п?ятий зразок черепашка червоного молюска Halyotis sp. виявлено під час обстеження четвертого зразка - краба «Daira speciose (?)». Фосилії, які мають попередні назви: Protopteraspis sp.1 2, 3. Protopteraspis sp. 2 4. Daira speciose (?) 5. Holyotis sp. Геологічний вік зразків 1-3 близько 400 млн. років (дністровська серія); 4, 5 - 10 - 20 млн. років. Мають культурну цінність

Отже, за переконанням митного органу, ОСОБА_1 порушив вимоги Закону України від 21.09.1999 №1068-ХІV «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей», Наказу Міністерства культури та мистецтв України від 22.04.2002 року №258 «Про затвердження інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України». Тож, в його діях наявні ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 473 МК України.

Крім того, представником Київської митниці Державної митної служби України було додана до протоколу Довідка в справі про порушення митних правил №0092/10000/24, у якій окрім іншого зазначено, що відповідно до наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 25.07.2023 №400, є затверджений перелік державних установ, закладів культури, інших організацій, яким надається право проведення державної експертизи культурних цінностей у розділі «Природничі пам`ятки» наявні 17 установ. Київська митниця запросила інформацію у них на можливість провести дану експертизу. Із урахуванням відповідей було встановлено, що дану експертизу можуть провести 4 установи, в яких є експерт палеонтолог. Це Державний природознавчий музей Національної академії наук України, Івано - Франківський краєзнавчий музей, комунальний заклад культури «Миколаївський обласний краєзнавчий музей» та Державний гемологічний центр України. Однак, Державний гемологічний центр України проводить експертизу лише на платній основі, а митниця як державна установа немає додаткового бюджету на оплату експертизи, тому довелося відмовитися від їх послуг. Державний природознавчий музей Національної академії наук України надав інформацію із значним запізненням. Тому обирали із двох наявних музеїв. Експертиза була призначена у Івано - Франківському краєзнавчому музеї. Безпосередні предмети правопорушення: Фосилія: Protopteraspis sp.1 Геологічний вік зразка близько 400 млн. років (дністровська серія) - 1 шт, Фосилія: Protopteraspis sp. 2, Геологічний вік зразка близько 400 млн. років (дністровська серія) - 1 шт, Фосилія: Protopteraspis sp. 2 Геологічний вік зразка близько 400 млн. років (дністровська серія) - 1 шт., Фосилія: Daira speciose (?) + Holyotis sp. Геологічний вік зразка близько 10 - 20 млн. років - 1 шт., в порядку ст. 511 МК України вилучені та зберігаються на складі Київської митниці за адресою: м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 8 А.

Також, на адресу суду надійшов письмові пояснення від захисника Ладигіна С.С. щодо відсутності в діях складу адміністративного правопорушення та підстав для притягнення до відповідальності. В зазначених поясненнях захисник з посиланням на ст. 1 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» вказав, що скам`янілості, які відправляв ОСОБА_1 не є культурною або історичною цінністю, а отже відсутня об`єктивна сторона складу правопорушення. Також надав лист Українського палеонтологічного товариства Національної академії наук України щодо проведення за фотографічним матеріалом професійної оцінки фосилій, що були у міжнародному відправленні № RD460776163UA. Крім того, вказав, що в діях ОСОБА_1 відсутній умисел, а отже відсутня суб`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення за ст. 473 МК України, яка характеризується тільки умисною формою вини, будь - яких доказів наявності в його діях умислу, спрямованого на пересилання через митний кордон України в міжнародних експрес - відправленнях товарів, заборонених до такого пересилання законодавством України, а також пересилання законодавством України та актами Всесвітнього поштового союзу, не надано. Крім того, зазначив, що експертний висновок ОСОБА_4 вважає таким, що не відповідає вимогам законодавства, а його висновки є помилковими, оскільки він не містить у собі аналізу зразків та обгрунтування на підставі чого експерт дійшов відповідних висновків, не має посилання на спеціальну літературу, методику дослідження тощо, що є порушенням ст. 12 Закону України «Про судову експертизу». Вказав, що експертний висновок містить у собі недостовірні відомості про зразки дослідження, неправильно визначено види риб, помилково зазначено, що краб є цілим, хоча експерт знав про те, що він є склеєний з різних частин. Також, зазначив, що експертний висновок містить у собі протиріччя, оскільки зразок «задовільної» збереженості визнається експертом культурною цінністю та рекомендується передати до музею, хоча таких зразків багато.

У судовому засіданні представник Київської митниці Державної митної служби України пояснив, що в діях відправника міжнародного поштового відправлення наявні ознаки порушення митних правил за ст. 473 МК України.

Захисник Ладигін С.С. приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференцзв`язку «EasyCon».

Особа, щодо якої розглядається питання про притягнення до адміністративної відповідальності, в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Заслухавши пояснення представника Київської митниці Державної митної служби України Келеберденка В.В. та захисника Ладигіна С.С., дослідивши матеріали справи та долучені докази, суддею було встановлено наступне.

Відповідно до службової записки начальника оперативного відділу №2 управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил ОСОБА_5 , 02.12.2023 року, 02.12.2023 р. в зоні митного контролю м/п «УкрПошта», Київської митниці на території ДОПП АТ «Укрпошта» (м. Київ, вул. Г. Кірпи, 2) здійснено митний огляд міжнародного поштового відправлення (далі - МПВ) RD460776163UA, яке пересилалося з України ( ОСОБА_6 , АДРЕСА_2 ) до Тайвань (ОСОБА_7, АДРЕСА_3). Під час митного огляду у МПВ, виявлено: Фосилії з ознаками старовини - 4 шт. 15.12.2023 р. митницею здійснено взяття проб (зразків) товарів та в подальшому направлено до Національного науково - природничого музею для проведення мистецтвознавчої експертизи на предмет встановлення належності зразків до культурних цінностей та визначення їх вартості. Відповідно до висновку № 196 від 19.12.2023 р. Національного науково - природничого музею надані на дослідження предмети, виявленні у міжнародному поштовому відправленні RD460776163UA є: Три зразки плиток червоного пісковику фації «древніх червоних пісковиків» з панцирами (cephalothoraxes) «риб» Protopteraspis двох видів (1,2,3 зразки), а також цілий краб та черепашка червоного молюска Halyotis sp. (4 та 5 зразки). П?ятий зразок черепашка червоного молюска Halyotis sp. виявлено під час обстеження четвертого зразка - краба «Daira speciose(?)». Фосилії, які мають попередні назви: Protopteraspis sp.1 2, 3. Protopteraspis sp. 2 4. Daira speciose (?) 5. Holyotis sp. Геологічний вік зразків 1 - 3 близько 400 млн. років (дністровська серія); 4, 5 - 10-20 млн. років. Мають культурну цінність (а.с. 6 - 8).

Згідно Акту про фактичне вкладення міжнародного поштового відправлення від 02.12.2023 року, у поштовому відправленні RD460776163UA знаходились фосилії 4 шт. (а.с. 10).

Як вбачається з Повідомлення про кримінальне правопорушення №4 від 03.01.2024 року та листа Управління Служби безпеки України в Тернопільській області від 02.02.2024 року №69/5/1/4-412, відсутні об`єктивні відомості, які підтверджують обізнаність громадянина ОСОБА_1 , що направлені ним у міжнародному поштовому відправленні № RD460776163UA фосилії можуть мати культурну цінність (а.с. 17-21).

Відповідно до п. 8.3.4. Акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу за відправленням № RD460776163UA, виявлено невідповідності: фосилії - 4 шт. (а.с. 11).

Згідно Акту про взяття проб (зразків) товарів від 15.12.2023 року, на території ЗМК ДОПП АТ «Укрпошта» було взято такі проби (зразки): Фосилії - 4 шт., реквізити накладної RD460776163UA (а.с.12).

Як вбачається з листа від 18.12.2023 року Вих. №78-5/20/13/22853 «щодо надання інформації стосовно предметів, виявлених в МПВ № RD460776163UA», зразки взяті з поштового відправлення № RD460776163UA було передані Національному науково - природничому музею НАН України разом з зазначеним листом у якому ставилось питання про надання інформації, а саме: яку саме фактичну назву має даний предмет, чи є наданий на експертизу предмет оригінальним, старовинний він чи сучасний, чи відноситься зазначений предмет до культурних цінностей, яка ринкова вартість зазначеного предмету (а.с. 13).

Відповідно до експертного висновку за результатами визначення палеонтологічного зразка з міжнародного поштового відправлення № RD460776163UA, який наданий на розгляд від Київської митниці (Вих. №196 від 19.12.2023 року), відомості про зразки: Місця знахідки: Поділля, басейн р. Дністер; матеріал: 1) плитки червоного пісковику раннього девону з відбитками панцирних «риб» (3 зразка); 2) слабко зцементований вапняк з крабом досконалої збереженості та молюском Halyotis sp. Ці п`ять зразків мають культурну цінність та наукове значення і можуть бути віднесені до категорії національне надбання. Стан збереження задовільний. Висновки і рекомендації експерта: У зв`язку з наведеними фактами наданий на експертизу зразки мають попередні назви: 1 - Protopteraspis sp. 1; 2, 3 - Protopteraspis sp. 2; 4 - Daira speciosa (?); 5) Halyotis sp. Зразки є оригінальними фосиліями. Геологічний вік зразків 1-3 близько 400 млн. років (дністровська серія); 4, 5 - 10-20 млн. років. Зразки являються ексклюзивними з точки зору палеонтолога. Мають культурну цінність. Рекомендується для включення до Державного реєстру національного надбання, а також до Музейного фонду України. Ринкову вартість не оцінюємо. Пропонується передати для експозиції в ННПМ НАН України (а.с. 14).

В судовому засіданні представник Київської митниці Державної митної служби України пояснив, що відповідно до вимог Митного кодексу України експертний висновок було надано ОСОБА_4 до складання протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , тому експерт про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України та за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України не попереджався.

Відповідно до п. п. 7.1., 7.2. Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції Українивід 26.12.2012 № 1950/5), до числа об`єктів мистецтвознавчої експертизи належать предмети антикваріату та твори монументального та станкового живопису, графіки, декоративно-ужиткового мистецтва, пам`ятки архітектури, скульптури, дрібної пластики, музичні інструменти, нотна література; нумізматика, фалеристика, геральдика та вексилологія (герби, прапори); друкована продукція, аудіо- та відеозаписи, фотографія ; Основними завданнями мистецтвознавчої експертизи є, зокрема: визначення художнього рівня, історичного значення, культурної цінності та стану твору; Орієнтовний перелік вирішуваних питань включає в себе, зокрема питання: Чи належить наданий на дослідження предмет до культурних цінностей, що мають художнє, історичне, етнографічне, наукове значення?

Згідно до п. 4.12. Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», висновок експерта складається з обов`язковим зазначенням його реквізитів (найменування документа, дати та номера складання висновку, категорії експертизи (додаткова, повторна, комісійна, комплексна), виду експертизи (за галуззю знань) та трьох частин: вступної (Вступ), дослідницької (Дослідження) та заключної (Висновки). У вступній частині висновку експерта окрім іншого зазначаються: попередження (обізнаність) експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України та за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України.

Як вбачається з експертного висновку за результатами визначення палеонтологічного зразка з міжнародного поштового відправлення № RD460776163UA, який наданий на розгляд від Київської митниці (Вих. №196 від 19.12.2023 року), відомості про попередження (обізнаність) експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України та за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України.

Крім того, зазначений висновок не містить у собі інших відомостей, встановлених п.4.12. Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень».

У зв`язку з чим, суддя критично сприймає цей доказ, долучений до матеріалів у справі про порушення митних правил.

Також, суддя звертає увагу на той факт, що Київською митницею Державної митної служби України вживались заходи щодо проведення експертизи у різних установах, передбачених Наказом Міністерства культури та інформаційної політики України №400 від 25.07.2023 року, Про затвердження Переліку державних установ, закладів культури, інших організацій, яким надається право проведення державної експертизи культурних цінностей, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09 серпня 2023 року за №1347/40403.

З пояснень, наданих представником Київської митниці Державної митної служби України в судовому засіданні вбачається, що звернення до відповідних установ були пов`язані з надходженням пояснень від особи стосовно якої вирішується питання про притягнення її до адміністративної відповідальності.

Однак, відповідно до матеріалів справи зазначені листи Київської митниці Державної митної служби України датовані 27.02.2024 року, у той час як письмові пояснення захисника Ладигіна С.С. датовані 28 березня 2024 року (а.с. 29-30).

Також, захисник Ладигін С.С. у своїх письмових поясненнях від 28.03.2024 року вказав, що фосилії, які відправляв ОСОБА_1 не є культурними цінностями, з посиланням на положення ст. 1 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей», ОСОБА_1 запевняє, що відправляв гірські породи з скам`янілими відбитками панцирних риб. Такі знахідки є досить поширені на Поділлі України, вони є типовими і добре науково вивчені, про що свідчить багато наукових публікацій вітчизняних та зарубіжних авторів. Зразки скам`янілих відбитків також знаходяться в музеях України, зокрема в Національному науково - природничому музеї НАН України, Крім того, знахідки скам`янілих відбитків поширені у Великобританії, Норвегії, Німеччині, Канаді. Взірці з відбитками риб, що розглядаються в матеріалах цієї справи збережені не в повній мірі, відсутні фрагменти, тощо. Відбитки риб на гірській породі відтворені не достатньою контрастно і не рельєфно. Такі зразки не є рідкісними , а поширеними і тому не має підстав вважати їх культурною цінністю у визначенні статті 1 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей». Такі зразки не мають високого палеонтологічного значення. Рідкісними можуть бути зразки з повними і непошкодженими відбитками, що рельєфно відтворюватимуть усі елементами будови тіла риби, а у такому стані як представлено в матеріалах цієї справи вони є поширеними, а тому не можуть вважатись культурними цінностями. Також, ОСОБА_1 заявляє, що краба,якого він відправляв у цьому відправленні, він змайстрував самостійно із різних частин і елементів, які знаходив, Це взагалі не є зразком фауни минулого чи зразком палеонтології, адже це є сучасний виріб, зроблений ним. Тому, його не можна віднести до культурних цінностей. На підтвердження чого до пояснень додана стаття ОСОБА_1 . Також, вказав, що експертний висновок №196 від 19.12.2023 року вважає необґрунтованим, безпідставним і неправдивим, просив призначити повторну експертизу (а.с. 29 -32).

У матеріалах справи містяться листи Київської митниці Державної митної служби України до музеїв щодо проведення експертизи на приналежність зразків до культурної цінності (а.с.35- 36, 38-39, 40-42, 45, 48, 51-52. 53-50, 63).

Однак, відповідно до наданих листів відповідей Волинський краєзнавчий музей, Донецький обласний краєзнавчий музей Донецької обласної державної адміністрації, Житомирський обласний краєзнавчий музей Житомирської обласної ради, Краєзнавчий музей імені Тиводара Легоцького Закарпатської обласної ради, Запорізький обласний краєзнавчий музей Запорізької обласної ради, Рівненський обласний краєзнавчий музей Рівненської обласної ради, Комунальний заклад «Черкаський обласний краєзнавчий музей» Черкаської обласної ради, Комунальний заклад Сумської обласної ради «Сумський обласний краєзнавчий музей», Національний заповідник «Хортиця», Тернопільській обласний краєзнавчий музей, Херсонський обласний краєзнавчий музей, Івано - Франківський краєзнавчий музей Івано - Франківської обласної державної адміністрації не мають можливості провести відповідну експертизу.

Відповідно до листа Державного природознавчого музею (Вих. №46 від 17.04.2024 року), на фотографіях зображені чотири предмети, які є рештками викопних організмів. Три з них - рештки панцирних риб з девонських відкладів, поширених на Поділлі (Тернопільська і Хмельницька області), такі скам`яніння не є рідкісними. Один - майже цілий краб (наскільки це можна оцінити по фотографії) з черевоногим молюском з неогенових відкладів, поширених також на Поділлі; таке збереження викопних трапляється досить рідко, хоча для даних відкладів не є винятковим. Статтею 1 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» культурними цінностями визначено рідкісні колекції та зразки флори і фауни, мінералогії, анатомії та палеонтології, а отже викопний краб через гарну збереженість може вважатись культурною цінністю, тоді як інші предмети до таких н6е належать, оскіьки подібні скам`яніння можуть бути виявлені у відповідних відкладах (а.с. 39).

Також, з листа Державного гемологічного центру України від 20.02.2024 року на адресу Державної митної служби України вбачається, що вони можуть проводити державну експертизу культурних цінностей у частині природничих пам`яток на платній основі (а.с. 37). Однак, дані щодо проведення експертизи в матеріалах справи відсутні.

Згідно до листа Комунального закладу культури «Миколаївський обласний краєзнавчий музей» (Вих. №01-13/61 від 04.03.2024 року), наукові співробітники цього музею можуть провести просте експертне дослідження даних зразків тільки при візуалізації предметів (а.с. 52). Однак, дані щодо проведення експертизи в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ч. ч. 9, 11-13 ст. 357 МК України, у висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об`єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування. У разі недостатньої ясності та повноти висновку експерта може бути призначено додаткове дослідження (аналіз, експертиза), яке доручається тому самому або іншому експертові. У разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту. Додаткові та повторні дослідження (аналізи, експертизи) призначаються на загальних підставах.

Також, згідно до ст. 515 МК України, експертиза призначається, якщо для з`ясування питань, що виникають у справі про порушення митних правил, виникла потреба у спеціальних знаннях з окремих галузей науки, техніки, мистецтва, релігії тощо. Зазначена експертиза не є судовою експертизою. Експертиза проводиться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, його відокремлених підрозділів та інших установ або окремими спеціалістами, які призначаються посадовою особою митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил. Особа, щодо якої порушено зазначену справу, має право на проведення за її рахунок незалежної експертизи. Поставлені перед експертом питання та його висновок не повинні виходити за межі спеціальних знань експерта. Експерт надає висновок у письмовій формі від свого імені. У висновку викладаються суть проведеної ним експертизи та обґрунтування відповіді на поставлені запитання. Якщо експерт під час проведення експертизи встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не було поставлено запитань, він має право викласти ці обставини у своєму висновку. Висновок експерта не є обов`язковим для посадової особи митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил. У разі незгоди цієї особи з висновком експерта у постанові, яка виноситься у справі, повинно міститися обґрунтування такої незгоди. У разі неналежної якості або повноти висновку експерта може бути призначена повторна експертиза, проведення якої доручається іншому експерту (експертам).

Експертний висновок за результатами визначення палеонтологічного зразка з міжнародного поштового відправлення № RD460776163UA, доданий до матеріалів справи (Вих. №196 від 19.12.2023 року) не містить у собі методів проведення досліджень та обґрунтування висновків.

Надані суду матеріали не містять доказів проведення додаткового або повторного дослідження (експертизи).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» від 21 вересня 1999 року № 1068-XIV, культурні цінності - об`єкти матеріальної та духовної культури, що мають художнє, історичне, етнографічне та наукове значення і підлягають збереженню, відтворенню та охороні відповідно до законодавства України, зокрема, рідкісні колекції та зразки флори і фауни, мінералогії, анатомії та палеонтології.

Згідно до п.1.3. Інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України, затвердженої Наказом Міністерства культури і мистецтв України №258 від 22.04.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09.07.2002 року за №571/6859, культурні цінності - визначені у статті 1 Закону України "Про

вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей" об`єкти матеріальної та духовної культури, що мають художнє, історичне, етнографічне та наукове значення і підлягають збереженню, відтворенню та охороні відповідно до законодавства України.

Відповідно до п. 1.6. Інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України, затвердженої Наказом Міністерства культури і мистецтв України №258 від 22.04.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09.07.2002 року за №571/6859, вивезення, тимчасове вивезення, у тому числі шляхом пересилання, культурних цінностей за межі митної території України дозволяється за наявності свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей з території України (далі - свідоцтво), зразок якого затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 20 червня 2000 р. N 984 "Про затвердження зразка свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей з території України".

Як встановлено п. п. 1, 3 Порядку проведення державної експертизи культурних цінностей, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2003 року №1343, державна експертиза культурних цінностей (далі - експертиза) - всебічний аналіз і вивчення культурної цінності об`єктів, заявлених до вивезення, тимчасового вивезення та повернутих в Україну після тимчасового вивезення, а також вилучених митними або правоохоронними органами, конфіскованих за рішенням суду та обернених відповідно до закону в дохід держави, за результатами яких складається експертний висновок. Первинна експертиза проводиться для підготовки обґрунтованого експертного висновку на об`єкт експертизи. Повторна експертиза проводиться у разі виявлення порушення вимог цього Порядку під час проведення первинної експертизи або за наявності обґрунтованих претензій заявника до експертного висновку первинної експертизи.

Згідно до п. п. 8, 9 Порядку, в експертному висновку зазначається достовірність об`єкта, автор, назва та подається його атрибутивний опис, який складається за такими критеріями: час створення; причетність до історичних подій, культурних традицій народів і пам`яток історії, видатних особистостей, виробників, мануфактур і шкіл; рівень визнання автора; стан збереженості, знаки та позначки, комплектність, лінійні розміри, соціокультурна функція, рівень суспільного визнання, унікальність, рівень виконавської техніки та популярності, наукова значущість, оцінна вартість. Експертний висновок повинен містити аргументовану рекомендацію щодо доцільності включення об`єкта до Державного реєстру національного культурного надбання та можливості вивезення його з території України.

Також, відповідно до ст. 3 Закону України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року № 4038-XII, судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Згідно до статті 12 Закону України «Про судову експертизу» , незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний: 1) провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок; 2) на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку; 3) заявляти самовідвід за наявності передбачених законодавством підстав, які виключають його участь у справі. Інші обов`язки судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Однак, експертний висновок (Вих. №196 від 19.12.2023 року), наданий Національним науково - природничим музеєм НАН України не містить у собі обґрунтування висновків експерта, на підставі чого експерт дійшов відповідних висновків, що надані зразки мають культурну цінність. Фактично висновок експерта містить лише сам висновок без опису порядку дослідження.

Також, захисник Ладигін С.С. просив звернути увагу суду, що експерт пропонував у зазначеному висновку передати для зберігання та експозиції в ННПМ НАН України, тобто до музею де він є в.о. заввідділу геології, що викликає сумніви в його неупередженості.

Крім того, матеріали справи містять у собі лист Державного природознавчого музею (Вих. №46 від 17.04.2024 року), який містить у собі інші висновки щодо досліджених зразків.

Також, захисником Ладигіним С.С. надано до матеріалів справи лист (Вих. №27Є03Є24 від 27 березня 2024 року) та лист - відповідь на нього Українського палеонтологічного товариства Національної академії наук України, у якому зазначено, що:

- Екземпляр №1 - представлений крупним уламком дорзальної пластини (потилиця) безщелепної риби роду Podolaspis Zych, 1931 задовільної збереженості. З наукової точки зору палеонтології екземпляр не має наукової цінності, оскільки є лише фрагментом головного відділу скелету викопного організму, фрагмент не містить морфологічних видових ознак;

- Екземпляр №2 - представлений внутрішнім ядром великого розміру із фрагментарно збереженою дорзальною пластиною (частина потилиці) безщелепної риби, подібної до роду Larnovaspis Blieck, 1984 поганої збереженості. З точки зору палеонтології екземпляр не має наукової цінності, оскільки через незадовільну збереженість є фрагментом викопного організму, що не містить видових морфологічних ознак;

- Екземпляр №3 - представлений частиною дорзальної пластини безщелепної риби роду Podolaspis Zych, 1931 задовільної збереженості. З точки зору палеонтології екземпляр не має наукової цінності, так як є лише фрагментом скелету голови викопного організму, що не містить морфологічних видових ознак.

- Екземпляр №4 - представлений кам`яною композицією (рукотворним виробом), в якому присутні скелетні рештки двох фосилій - викопного краба та черепашка червононогого молюска. Екземпляр не є науково описаним зразком краба Daira speciose і червононогого молюска Haliotis volhynica та не входить до жодної відомої наукової колекції, тому не може мати культурної цінності як композиція палеонтологічних решток.

Таким чином, матеріали у справі про порушення митних правил містять у собі суперечності та неузгодженість між собою, тож матеріали справи не містять у собі беззаперечних доказів того, що вкладення у поштове відправлення №RD460776163UA є культурними цінностями.

Статтею 473 МК України встановлена відповідальність за пересилання через митний кордон України в міжнародних експрес-відправленнях товарів, заборонених до такого пересилання законодавством України, а також пересилання у міжнародних поштових відправленнях товарів, заборонених до пересилання законодавством України та актами Всесвітнього поштового союзу.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно до ч. ч. 1, 2 ст. 235 МК України, забороняється переміщення (пересилання) в міжнародних поштових та експрес-відправленнях: 1) товарів, заборонених цим Кодексом та іншими законодавчими актами України відповідно до ввезення на митну територію України або вивезення з цієї території; 2) товарів, відправлених з порушенням митних правил; 3) товарів, щодо яких відсутні відповідні дозвільні документи, у разі застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності; 4) товарів, які за результатами проведення заходів офіційного контролю не можуть бути випущені у заявлений митний режим відповідно до мети їх ввезення в Україну; 5) товарів (одяг, взуття тощо), що були у використанні та перебувають у брудному стані, які за своїми ознаками можуть становити небезпеку для працівників поштового зв`язку, без документів про проведену фумігацію; 6) товарів, що класифікуються в 1-24 групах згідно з УКТ ЗЕД, що переміщуються (пересилаються) на адресу громадян або відправляються громадянами, крім харчових продуктів загальною вагою не більше 10 кілограмів в упаковці виробника; 7) алкогольних напоїв та/або тютюнових виробів, що переміщуються (пересилаються) на адресу громадян або відправляються громадянами, незалежно від вартості; забороняється переміщення (пересилання) в міжнародних поштових відправленнях товарів, заборонених до пересилання відповідно до законодавства України та актів Всесвітнього поштового союзу, а також товарів, відправлених з порушенням вимог нормативно-правових актів з питань надання послуг поштового зв`язку.

Згідно ст. 487 МК України, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно до статті 62 Конституції України , обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Як вбачається з п. 4.1. Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010, Конституційний Суд України на підставі наведеного дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні. Конституція України має найвищу юридичну силу, закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй (частина друга статті 8 Конституції України). Елементами верховенства права є принципи рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі (абзац другий підпункту 5.4 пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 вересня 2005 року N 5-рп/2005) . Принцип правової визначеності означає, що "обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки" (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 29 червня

2010 року N 17-рп/2010). Наведені конституційні засади враховуються Конституційним Судом України у процесі перевірки на відповідність Конституції України положень статті 14-1, частини шостої статті 258 Кодексу.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям Європейського суду з прав людини.

Як вбачається з п.65 рішення по справі «Коробов проти України» (Заява №39598/03) від 21.10.2011 року, суд також повторює, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), n. 161, Series А заява № 25). Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Тож, з врахуванням відсутності в матеріалах справи беззаперечних доказів наявності вини ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 473 МК України, неузгодженість у наданих суду доказах щодо доведеності його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, всі сумніви суддя трактує на користь особи, щодо якої розглядається справа про притягнення її до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи докази по справі, суддя дійшла висновку, що провадження по справі стосовно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 473 МК України підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Також, відповідно до протоколу про порушення митних правил №0092/10000/24 від 09.02.2024 року, опису предметів від 09.02.2024 року, довідки про розрахунковий об`єм займаної товарами (предметів) площі від 09.02.2024 року (а.с. 15, 16), безпосередні предмети порушення митних правил у кількості 4 шт. були вилучені.

Згідно зі статтею 283 КУпАП України, постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи, а також вказівку про порядок і строк її оскарження.

Таким чином, у випадку закриття провадження по справі товари, вилучені митним органом відповідно до протоколу про порушення митних правил, підлягають поверненню його власнику або уповноваженій ним особі у встановленому законом порядку.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 268, 458, 473, 527-529 МК України, ст. ст. 9, 247, 283, 284, 294 КУпАП України, суддя

постановила:

провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності відправника міжнародного поштового відправлення №RD460776163UA громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 473 МК України закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вилучений відповідно до протоколу про порушення митних правил №0092/10000/24 від 09 лютого 2024 року товар: фосилія: Protopteraspis sp. 1, геологічний вік зразка близько 400 млн. років (дністровська серія) - 1 шт., фосилія: Protopteraspis sp. 2, геологічний вік зразка близько 400 млн. років (дністровська серія) - 1 шт., фосилія: Protopteraspis sp.2, геологічний вік зразка близько 400 млн. років (дністровська серія) - 1 шт., фосилія: Daira specioose (?) + Holyotis sp. Геологічний вік зразка близько 10 - 20 млн. років - 1 шт. - повернути власнику ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , або уповноваженій ним особі.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подачі апеляційної скарги постанова суду, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя І.О. Тесленко