1Справа № 331/995/24 3/335/846/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року м.Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя Калюжна В.В., за участю секретаря судового засідання Махненко А.Є., прокурора Пересади Ю.І., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м.Запоріжжі адміністративні матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Запорізькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Запоріжжя України, заміжньої, працює на посаді Головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Запорізькій області, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , як державний службовець, відповідно до п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», та є суб`єктом відповідальності за порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до наказу ГУ ДПС у Запорізькій області від 16.02.2023 року №48 «Про застосування зовнішнього контролю» ОСОБА_1 , повідомила про виникнення у неї потенційного конфлікту інтересів у зв`язку з тим, що брат її чоловіка ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) перебуває на обліку в ГУ ДПС у Запорізькій області (Приморський район) як фізична особа підприємець. На підставі вказаного наказу до ОСОБА_1 було застосовано заходи зовнішнього контролю.

Відповідно до інформації з витягу Журналу реєстрації подій в Інформаційній Комп`ютерній Системі ДПС встановлено, що ОСОБА_1 , будучи головним державним інспектором відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу, тобто державним службовцем категорії «В», 27.12.2022 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не повідомила наступного дня свого безпосереднього керівника про виникнення реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 27.12.2022 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не врегулювала реальний конфлікт інтересів та прийняла рішення і вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до інформації з витягу Журналу реєстрації подій в Інформаційній Комп`ютерній Системі ДПС встановлено, що ОСОБА_1 , будучи головним державним інспектором відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу, тобто державним службовцем категорії «В», 13.02.2023 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не повідомила наступного дня свого безпосереднього керівника про виникнення реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 13.02.2023 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не врегулювала реальний конфлікт інтересів та прийняла рішення і вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до інформації з витягу Журналу реєстрації подій в Інформаційній Комп`ютерній Системі ДПС встановлено, що ОСОБА_1 , будучи головним державним інспектором відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу, тобто державним службовцем категорії «В», 24.05.2023 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не повідомила наступного дня свого безпосереднього керівника про виникнення реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 24.05.2023 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не врегулювала реальний конфлікт інтересів та прийняла рішення і вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до інформації з витягу Журналу реєстрації подій в Інформаційній Комп`ютерній Системі ДПС встановлено, що ОСОБА_1 , будучи головним державним інспектором відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу, тобто державним службовцем категорії «В», 19.09.2023 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не повідомила наступного дня свого безпосереднього керівника про виникнення реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 19.09.2023 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не врегулювала реальний конфлікт інтересів та прийняла рішення і вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП

Відповідно до інформації з витягу Журналу реєстрації подій в Інформаційній Комп`ютерній Системі ДПС встановлено, що ОСОБА_1 , будучи головним державним інспектором відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу, тобто державним службовцем категорії «В», 26.09.2023 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не повідомила наступного дня свого безпосереднього керівника про виникнення реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 26.09.2023 року, в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП». При цьому ОСОБА_1 не врегулювала реальний конфлікт інтересів та прийняла рішення і вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що відповідно до посадової інструкції, до основних її посадових обов`язків, серед іншого належить: забезпечення своєчасного відображення/забезпечення первинних показників в підсистемах інформаційної системи органів ДПС щодо сплати сум до бюджетів по платежах, організація роботи із наповненням інформаційної системи ДПС зведеними показниками щодо стану розрахунків платників податків з бюджетом та сплати єдиного внеску по громадах. Вона дійсно переглядала дані в Інформаційній Комп`ютерній Системі ДПС стосовно ФОП « ОСОБА_1 » з метою контролю за своєчасністю надходження та нарахування платежів від вказаного ФОП « ОСОБА_1 ». Для пошуку інформації в ІКС ДПС вона вводила реєстраційний номер ФОП « ОСОБА_1 » в поле «пошук» та здійснювала пошук. Однак вона не вважала, що зазначені дії створюють реальний конфлікт інтересів, оскільки жодної інформації вона нікому не повідомляла. У зв`язку з цим вона і не повідомляла свого керівника про наявність реального конфлікту інтересів.

Прокурор, з огляду на досліджені під час судового розгляду докази, вважає, що у діях ОСОБА_1 наявні ознаки правопорушень, вчинення яких їй інкримінується відповідно до протоколів, що надійшли на розгляд суду, оскільки при перегляді в інформаційній базі ДПС відомостей щодо ФОП ОСОБА_1 , головний державний інспектор ОСОБА_1 , діяла не зі службовою метою, а в інтересах близької особи. Прокурор вважає винуватою ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, та просила призначити їй адміністративне стягнення, передбачене санкцією статті за більш серйозне правопорушення.

Розглянувши матеріали справи про адміністративні правопорушення, які були об`єднані постановою суду в одне судове провадження, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, думку прокурора, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне порушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 252 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення, складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я по батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до відповідальності та інше.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення при обов`язковому з`ясуванні вини даної особи у вчиненні адміністративного правопорушення та того чи підлягає вона адміністративній відповідальності, суддя зобов`язаний з`ясувати також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 172-7 КУпАП неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 2 ст. 172-7 КУпАП вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до примітки ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції». У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, полягає у неповідомленні особою безпосереднього керівника чи відповідного органу у випадках, передбачених законом, про наявність конфлікту інтересів. Тобто, для того, щоб вважати особу винною у вчиненні вказаного правопорушення має бути встановлено дві взаємопов`язаних обставини: наявність конфлікту інтересів та неповідомлення про нього.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, полягає у вчиненні особою дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Тобто, для того, щоб вважати особу винною у вчиненні вказаного правопорушення має бути встановлено дві взаємопов`язаних обставини: наявність конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень за таких умов.

З цього випливає, що предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання нею службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічним, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення інших дій.

При цьому, має бути беззаперечно визначено, в чому саме полягає приватний інтерес конкретної особи, в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та представницькими повноваженнями цієї особи та її вплив на прийняття рішення.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.8 ЗУ «Про державну службу» - державний службовець зобов`язаний запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження службу.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої ст. 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Визначення реального конфлікту інтересів, приватного інтересу наведені у ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до абз. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно з абз. 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до витягу з наказу ГУ ДПС у Запорізькій області №270-о від 05.09.2022 року ОСОБА_1 , головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління електронних сервісів, було переведено на посаду, головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу.

Відповідно до посадової інструкції державного службовця, посаду головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу, віднесено до категорії посад державної служби «В».

Відповідно до посадової інструкції державного службовця ОСОБА_1 , до основних посадових обов`язків останньої, серед іншого належить: забезпечення своєчасного відображення/забезпечення первинних показників в підсистемах інформаційної системи органів ДПС щодо сплати сум до бюджетів по платежах, організація роботи із наповненням інформаційної системи ДПС зведеними показниками щодо стану розрахунків платників податків з бюджетом та сплати єдиного внеску по громадах.

Відповідно до наказу ГУ ДПС у Запорізькій області від 16.02.2023 року №48 «Про застосування зовнішнього контролю» ОСОБА_1 , повідомила про виникнення у неї потенційного конфлікту інтересів у зв`язку з тим, що брат її чоловіка ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) перебуває на обліку в ГУ ДПС у Запорізькій області (Приморський район) як фізична особа підприємець. Та на підставі вказаного наказу, до ОСОБА_1 було застосовано заходи зовнішнього контролю.

Зі змісту наказу про застосування зовнішнього контролю за ОСОБА_1 , вбачається, що вказане повідомлення нею здійснювалось в межах потенційного конфлікту інтересів, тобто приватного інтересу ОСОБА_1 , що може вплинути на прийняття рішень та вчинення дій.

Відповідно до інформації з витягу Журналу реєстрації подій в Інформаційній Комп`ютерній Системі ДПС, ОСОБА_1 , 27.12.2022 року, 13.02.2023 року, 24.05.2023 року 19.09.2023 року, 26.09.2023 року в ІКП ДПС передивлялась інформацію стосовно ФОП « ОСОБА_1 » в режимі «Облік платежів» розділ «Перегляд та друк ІКП».

Отже, ОСОБА_1 , будучи головним державним інспектором відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу, тобто державним службовцем категорії «В», не маючи службових підстав для перегляду в інформаційній системі ДПС інформації по платнику ФОП ОСОБА_1 , та чітко розуміючи, що дана інформація стосується рідного брата її чоловіка, тобто близької особи, повинна брати до уваги цей факт, та самостійно вживати заходів, направлених на недопущення порушення вимог антикорупційного законодавства.

В той же час, ОСОБА_1 27.12.2022 року, 13.02.2023 року, 24.05.2023 року 19.09.2023 року, 26.09.2023 року здійснила перегляд в ІКП ДПС інформації стосовно ФОП « ОСОБА_1 » за відсутності службових підстав для перевірки інформаційних карток, оскільки інспектори мають опрацьовувати тільки ті інформаційні картки платників, яким надано статус «Платежі для з`ясування», від яких надійшли особисті звернення до ДПС, та щодо яких надійшли службові листи з інших підрозділів.

Відповідно до листа ГУ ДПС у Запорізькій області 956/5/08-01-14-05-01 від 26.01.2024, в період часу з 01.12.2022 по 28.12.2022, з 01.02.2023 по 14.02.2023 року, з 01.05.2023 по 25.05.2023, з 01.09.2023 по 27.09.2023 службові листи від інших структурних ГУ ДПС у Запорізькій області до відділу обліку платежів та зведеної звітності стосовно ФОП ОСОБА_1 не надходили. Звернень від ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), стосовно надання консультацій чи з іншого приводу до ГУ ДПС у Запорізькій області за вказаний період не надходило. У вказаний період ФОП ОСОБА_1 не сплачував податки до бюджету, тому статус «платежі до з`ясування» інформаційною системою ГУ ДПС у Запорізькій області надаватися не міг.

Відповідно до п. 2.1. Методичних рекомендацій «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» Національного агентства з питань запобігання корупції, основними складовими конфлікту інтересів є приватний інтерес, наявність службових (представницьких) повноважень, а також наявність суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями.

Приватним інтересом може вважатися будь-який як майновий, так і немайновий інтерес. Закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов.

Практично це означає, що кожен службовець (посадова особа) при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу.

Також не слід виходити з того, що джерелом приватного інтересу можуть бути лише приватні, позаслужбові відносини. Приватний інтерес в окремих випадках може виникати й зі службових повноважень, тобто полягати у зацікавленості в ухваленні або неухваленні певних рішень, результатах службових розслідувань, дисциплінарних провадженнях, за наслідком яких особа може понести юридичну відповідальність тощо.

При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень, як складової конфлікту інтересів, слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

На підставі досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку про наявність у даному випадку приватного немайнового інтересу в діях ОСОБА_1 , зумовленого сімейними стосунками з близькою особою ФОП ОСОБА_1 . Під час перегляду інформації по ФОП ОСОБА_1 у інформаційній базі ДПС у Запорізькій області мала місце суперечність між службовими повноваженнями ОСОБА_1 та приватним немайновим інтересом, оскільки ОСОБА_1 не повинна була здійснювати без службових підстав перегляд інформації по ФОП ОСОБА_1 , і діяла в інтересах близької особи, що породжує виникнення конфлікту інтересів.

У даному випадку, реалізація ОСОБА_1 своїх повноважень на займаній посаді з використанням доступу до інформаційної системи ДПС для перегляду інформації щодо близької особи за відсутності на те службових підстав, беззаперечно свідчить про вчинення таких дій в умовах реального конфлікту інтересів.

На підставі викладеного, посилання ОСОБА_1 на те, що жодної інформації, яку вона отримала внаслідок перегляду інформаційних карток, вона нікому не передавала, у зв`язку з чим її дії не створювали конфлікту інтересів, суд вважає необґрунтованими. Також є непереконливими доводи ОСОБА_1 про відсутність умислу на порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції», оскільки ОСОБА_1 , як державний службовець, є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних із корупцією, зокрема за ч.ч.1,2 ст. 172-7 КУпАП, тобто обізнана із вимогами законодавства у сфері боротьби з корупцією та не могла не знати про відповідний обов`язок не вчиняти дії в умовах реального конфлікту інтересів та повідомляти про наявність такого конфлікту уповноважені органи і службових осіб. У той же час, ОСОБА_1 , здійснюючи перегляд інформаційних карток відносно близької особи, з використанням доступу до інформаційної системи ДПС без наявності службових підстав для такого перегляду, не могла не усвідомлювати того факту, що здійснює ці дії за наявності приватного немайнового інтересу, зумовленого сімейними стосунками, у зв`язку з чим виникла ситуація, за якої наявний реальний конфлікт інтересів.

Отже, ОСОБА_1 , будучи державним службовцем категорії «В», маючи приватний немайновий інтерес, та діючи в умовах реального конфлікту інтересів, порушила вимоги ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП- вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст. 172-7 КУпАП підтверджується зібраними у справі доказами:

-даними протоколів про адміністративне правопорушення №№ 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109 від 15.02.2024, в яких зафіксовані обставини вчинення правопорушень;

-Наказом ГУ ДПС у Запорізькій області №270-о від 05.09.2022 року про переведення ОСОБА_1 на посаду головного державного інспектора відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу,

-Посадовою інструкцією державного службовця, затвердженою 27.04.2023 року, з якою ОСОБА_1 ознайомлена 27.04.2023 року

-Особовою карткою державного службовця від 22.12.2020 року;

-Наказом ГУ ДПС у Запорізькій області № 48 від 16.02.2023 року «Про застосування зовнішнього контролю»;

-Поясненнями Заступника начальника управління- начальника відділу обліку та зведеної звітності управління економічного аналізу ГУ ДПС у Запорізькій області ОСОБА_2 від 19.01.2024 року.

-Висновком щодо вчинених дій посадовими особами ГУ ДПС у Запорізькій області під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності від 16.01.2024 року;

-Витягом з Журналу реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці та моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення) за період грудня 2022 - вересня 2023 року;

-Листом ГУ ДПС України у Запорізькій області №956/5/08-01014-05-01 від 26.01.2024 року щодо відсутності службових листів від інших структурних підрозділів, звернень від ФОП ОСОБА_1 , а також щодо відсутності даних про сплату ним податків.;

-Листом ГУ ДПС України у Запорізькій області 1493/5/08-01-14-05-01 від 07.02.2024 про відсутність в період з 01.12.2022 по 31.12.2023 року повідомлень від ОСОБА_1 про виникнення реального конфлікту інтересів.

В даному випадку суд дійшов до висновку, що досліджені у судовому засіданні докази не суперечать один одному, а є послідовними і переконливими, підтверджуючи:

- порушення ОСОБА_1 вимог, встановлених п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та наявність у діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів;

- порушення ОСОБА_1 вимог, встановлених п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та наявність у діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність, згідно ст. 17 КУпАП, суддею не встановлено, строки притягнення до адміністративної відповідальності, визначені ст. 38 КУпАП, не закінчилися.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення та для запобігання вчинення нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника (вік, соціальне положення, майновий стан), ступінь його вини, відношення до скоєного адміністративного правопорушення, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи обставини вчинення адміністративних правопорушень, а також з урахуванням санкцій ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, суд вважає більш серйозним правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

З урахуванням даних про особу ОСОБА_1 , яка раніше до відповідальності не притягувалась, суд приходить до висновку, що для запобігання вчиненню нових правопорушень у подальшому, буде доцільним та достатнім застосувати до неї адміністративне стягнення із урахуванням ст. 36 КУпАП України у вигляді штрафу у мінімальному розмірі, передбаченому санкцією ч. 2 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, на підставі ст. 40-1 КУпАП України, зі ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 536,80 гривень.

Керуючись ст.ст. 9, 23, 27, 3338, 40-1, 172-7, 213, 221, 245249, 251, 252, 276279, 280, 283285, 287291 КУпАП, ст.ст. 4, 12, 28, 29, 61 Закону України «Про запобігання корупції», суд,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватою у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення з урахуванням ч. 2 ст. 36 КУпАП, у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, у сумі 3400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок.

Стягнути зі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

Суддя В.В. Калюжна