Справа № 196/1100/24
№ провадження 3/196/617/2024
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2024 смт Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого? ? -? ? судді Костюкова Д.Г.,

за участю секретаря судового засідання - Дорошенко В.В.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Царичанка справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ВП №11 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності, у відношенні:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт серія НОМЕР_1 виданий Царичанським РВ УМВС України в Дніпропетровській області 03.12.2008, працюючої лісничим Царичанського лісництва "Східний лісовий офіс" ДП "Ліси України", мешканця с.Рудка, вул.Шевченка, 72, Дніпровського району, Дніпропетровської області,

за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 12.08.2024 серії ВАД №176428, 03.08.2024 близько 07:55 год. гр. ОСОБА_1 з хуліганських мотивів вчинив дрібне хуліганство, а саме розбив телефон, належний гр. ОСОБА_3 , а саме Xiomi Mi Mix 2 об поверхню землі (асфальт), внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян. Правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 13 591,00 грн.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, не визнав та пояснив, що правопорушення не скоював, у них з потерпілим неприязні відносини, телефон не розбивав. В той день бачив його на другій стороні дороги, метрів за 200, він розмовляв з якимось чоловіком. Саме потерпілий тоді висловлювався на його адресу, але він не повівся на провокацію та нецензурною лайко на адресу Турчака не висловлювався, з ним були діти. Потім він сів у машину і поїхав по роботі. Громадський порядок не порушував.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ст.173 КУпАП, за якою ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Разом з тим, відповідно до вимог ч.2 ст.9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці правопорушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Частиною 1 статтею 296 КК України передбачена кримінальна відповідальність за хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Відповідно до п.п.3, 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 "Про судову практику у справах про хуліганство", при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Як вбачається з досліджених в судовому засіданні матеріалів справи, дії ОСОБА_1 супроводжувалися пошкодженням майна потерпілого ОСОБА_3 та заподіянням останньому матеріальної шкоди, що свідчить про наявність в діях правопорушника ознаки особливої зухвалості, яка є кваліфікуючою ознакою кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.296 КК України.

Пунктами 15, 17 постанови Пленуму ВСУ №10 від 22.12.2006 роз`яснено, що суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством. Установивши при розгляді матеріалів про дрібне хуліганство в діях особи ознаки злочину, суддя має закрити провадження за ст. 173 КпАП і направити ці матеріали прокурору для вирішення питання про порушення кримінальної справи та організації її розслідування.

Суд відноситься критично до пояснень ОСОБА_1 , наданих в судовому засіданні, щодо наявності в нього з потерпілим ОСОБА_3 неприязних відносин, оскільки належних та допустимих доказів цього суду не надані.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Суспільна небезпечність як матеріальна ознака злочину полягає в тому, що діяння або заподіює шкоду суспільним відносинам, які охороняються кримінальним законом, або містить у собі реальну можливість заподіяння такої шкоди.

Отже, у даному випадку постає питання необхідності відмежування адміністративного правопорушення від кримінального правопорушення.

Таке відмежування можливе лише у межах кримінального провадження (проведення слідчих та розшукових дій, у тому числі відповідних експертиз, зокрема, з метою встановлення заподіяної шкоди).

Суд зауважує, що саме під час кримінального провадження можливо встановити наявність або відсутність факту грубого порушення ОСОБА_1 громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю.

Поміж тим, наявність або відсутність всіх ознак складу вищевказаного кримінального правопорушення у діях ОСОБА_1 можливо встановити виключно шляхом проведення відповідних слідчих і розшукових дій під час досудового розслідування.

Відповідно до вимог ст. 253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

При цьому КУпАП України не вимагає, щоб на момент направлення матеріалів для досудового розслідування суд з достовірністю встановив усі елементи складу кримінального правопорушення. Для ініціювання питання про проведення досудового розслідування достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності, ознак кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ч.2 ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування.

Керуючись п. 1 ст. 247, 280, 283-284, 285, 294 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП закрити на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП України.

Копію даної постанови та матеріали справи №196/1100/24 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 передати до Царичанського відділу Слобожанської окружної прокуратури у зв`язку з наявністю ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 КК України, для внесення відомостей до ЄРДР та організації досудового розслідування.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Царичанський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Д.Г. Костюков? ?