Справа № 724/222/24
Провадження № 3/724/158/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2024 року суддя Хотинського районного суду Чернівецької області Єфтеньєв О.Г. розглянувши справу відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , громадянки України, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої, не одруженої , на утриманні одна малолітня дитина, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 354081 від 02.01.2024 року, ОСОБА_1 01.01.2024 року о 20:20 год., в АДРЕСА_2 , вчинила сварку із потерпілою гр. ОСОБА_2 в ході якої висловлювалася нецензурною лайкою, чим своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян, вчинивши правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 повідомила, що принесла додому до ОСОБА_2 речі її чоловіка ОСОБА_3 , та в результаті чого у них виник конфлікт.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що провадження по даній справі підлягає закриттю, з огляду на наступне.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 9 КУпАП передбачає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП регламентовано, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В силу ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Хоча законодавство України не містить чіткого визначення поняття громадського порядку, однак безперечним є те, що він полягає у таких обумовлених потребами суспільства врегульованих правовими та іншими соціальними нормами умовах, які мають на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, створення нормальних, максимально сприятливих умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є місце вчинення, а саме - громадське місце. Під громадським місцем необхідно розуміти загальнодоступні місця, зокрема вулиці, сквери, парки, ринки, дворові території, частини будь-якої будівлі, споруди, які доступні або відкриті для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Необхідно зазначити, що нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, різновид словесної брутальності, які висловлені публічно в місці, де можуть бути і були почуті людьми. Хоча словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю, проте використання нецензурних слів виявляє грубе, образливе ставлення до оточуючих незалежно від їх кількості.

Проте, під час складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 поліцейським в порушення вимог ст. 255 КУпАП не зібрано доказів, які б підтверджували її вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме вчинення дрібного хуліганства, яке виявилося у висловлювався нецензурною лайкою у грубій формі, яка була у громадському місці та почута іншими людьми.

Аналіз матеріалів провадження, засвідчує лише факт суперечки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у господарстві останньої, якого для кваліфікації дій за ст.173 КУпАП недостатньо, адже суперечка між двома особами без умислу порушення громадського порядку та спокою громадян, які не були почуті іншими громадянами, не утворює склад вказаного адміністративного правопорушення.

Матеріалами, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 354081 від 02.01.2024 року, не підтверджується факт порушення громадського порядку та спокою громадян ОСОБА_1 . Будь-які інші докази на підтвердження порушення громадського порядку і прагнення до цього ОСОБА_1 в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Згідно ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998р. (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинуватості вимагає серед іншого, щоби, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа вчинила правопорушення, яке ставиться йому в провину; обов`язок доведення лежить на обвинуваченні, і всі сумніви повинні тлумачитися на користь обвинуваченого.

Стандарт доведення вини "поза розумним сумнівом" означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного "розумного сумніву" в цьому, тоді як наявність такого "розумного сумніву" у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Таким чином, судом встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, так як доказів порушення нею громадського порядку та спокою громадян, не має.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, прямих, безспірних і безсумнівних доказів її вини в ході судового засідання не добуто, вини в судовому засіданні не встановлено, крім того суду не надано достатньо доказів про вчинення нею правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП тому провадження по справі слід закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247 п. 1, 283, 284 ч.1 п.3 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення у її діях.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Чернівецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Хотинський районний суд Чернівецької області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Олександр Георгійович ЄФТЕНЬЄВ