ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/500/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Заруба П.І., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

04 грудня 2023 року о 19-й годині 42 хвилини в м. Києві по шосе Харківському, водій ОСОБА_2 керуючи транспортним засобом «КІА» д.н.з. НОМЕР_1 під час зміни смуги руху не надав переваги в русі транспортному засобу «Mercedes-Benz» д.н.з. НОМЕР_2 , в результаті чого відбулось зіткнення та транспортні засоби отримали механічні пошкодження, чим порушив п. 10.3 ПДР України.

Таким чином ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 надійшли до Дарницького районного суду м. Києва 13 грудня 2023 року.

У призначене судове засідання на 26 грудня 2023 року ОСОБА_1 не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив. Захисник Шостак С.В. направив до суду клопотання про відкладення судового розгляду адміністративної справи, яке було судом задоволено.

Надалі, а саме 16 січня 2024 року ОСОБА_2 в призначене судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи. Клопотань про відкладення судового засідання, а ні від ОСОБА_1 , а ні від його захисника Шостак С.В. до суду не надходило.

Положеннями ст. 277 КУпАП визначено строки розгляду справ про адміністративні правопорушення. Так, згідно з частиною першою цієї статті справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-VI від 23.02.2006 року встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року, в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

У п. 41 рішення Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 р. (заява № 3236/03) зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, під час відсутності особи, яку притягнуто до відповідальності, справу може бути розглянуто, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Також частиною другою даної статті не передбачено обов`язкової участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності під час розгляду судом справи за ст.124 КУпАП.

Зважаючи на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність ОСОБА_1 на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП - доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, 04 грудня 2023 року о 19-й годині 42 хвилини в м. Києві по шосе Харківському, водій ОСОБА_2 керуючи транспортним засобом «КІА» д.н.з. НОМЕР_1 під час зміни смуги руху не надав переваги в русі транспортному засобу «Mercedes-Benz» д.н.з. НОМЕР_2 , в результаті чого відбулось зіткнення та транспортні засоби отримали механічні пошкодження, чим порушив п. 10.3 ПДР України.

Вказане свідчить про те, що вказаний протокол складений відповідно до вимог ст. 256 КУпАП, з зазначенням факту неправомірних дій особи, і має усі дані, необхідні для вирішення справи.

Пунктом 10.3. Правил дорожнього руху передбачено, що у разі перестроювання водій повинен дати дорогу транспортним засобам, що рухаються в попутному напрямку по тій смузі, на яку він має намір перестроїтися.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_1 , 04.12.2023 року о 19-й годині 42 хвилин рухався на своєму автомобілі «КІА» в м. Києві по вул. Харківське шосе в крайній лівій смузі в напрямку Борисполя зі швидкістю 30-35 км/год. Під час руху йому на зустріч різ виїхав автомобіль Національної поліції білого кольору з синіми проблисковими маячками, номерний знак НОМЕР_3 . Щоб уникнути лобового зіткнення, та як дистанція була мінімальна, ОСОБА_1 здійснив з`їзд в праву смугу руху, таким чином зачепив автомобіль «Мерседес Бенз», який рухався в попутному напрямку. А тому у вказаному ДТП винні працівники поліції (а.с.4).

Відповідно до письмових пояснень іншого учасника ДТП ОСОБА_3 , 04.12.2023 року о 19.50 годині він рухався на своєму автомобілі «Мерседес Бенц» по Харківському шосе в сторону вул. Здолбунівська в другій смузі руху, а з лівого ряду автомобіль «КІА» білого кольору. ОСОБА_3 відчув удар, коли вийшов побачив розбиту фару. Що змусило водія КІА повернути, ОСОБА_3 не відомо (а.с.3).

Як вбачається зі схеми дорожньо-транспортної пригоди, яка є об`єктивним доказом, оскільки підписана учасниками пригоди та поліцейським, без будь яких зауважень, визначено місця розташувань транспортних засобів після скоєння пригоди, із зазначенням відповідних вимірів і місць зіткнення транспортних засобів.

Відповідно до вказаної схеми ДТП автомобіль «КІА» д.н.з. НОМЕР_1 отримав пошкодження заднього бампера, права частина заднього правого крила, накладка заднього правого крила, автомобіль «Мерседес Бенз» отримав пошкодження переднього бампера лівої частини, передня ліва блок-фара, лівий передній боковий повторювач повороту (а.с.2).

Характер пошкоджень, які були спричинені зіткненням, місце розташування транспортних засобів після ДТП, пояснення водіїв дають суду підстави прийти до висновку, що водій транспортного засобу «КІА» д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_1 , під час зміни смуги руху не надав переваги в русі автомобілю, який рухався в іншій смузі руху в попутному напрямку. Такі його дії знаходяться в прямому причинному зв`язку з виникненням вищенаведеної дорожньо-транспортної пригоди і її наслідками.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до п. 3.2 ПДР України у разі наближення транспортного засобу з увімкненим синім проблисковим маячком та (або) спеціальним звуковим сигналом водії інших транспортних засобів, які можуть створювати йому перешкоду для руху, зобов`язані дати йому дорогу і забезпечити безперешкодний проїзд зазначеного транспортного засобу (і супроводжуваних ним транспортних засобів.

З огляду на викладе, з урахуванням фактичних обставин справи, суд приходить до висновку про доведеність вини водія ОСОБА_1 порушенні п. 10.3 ПДР, та вбачає в його діях склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 124 КУпАП.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.

Враховуючи викладене, обставини скоєного, особу ОСОБА_1 , що він раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, не працює, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, вважаю правильним призначити йому адміністративне стягнення у виді штрафу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. 124, 247, 283, 284, 285 КУпАП, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» суддя,

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 гривні.

Роз`яснити, що у разі несплати правопорушником штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ст. 308 КУпАП.

Строк пред`явлення постанови до примусового виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя П.І. Заруба