Провадження № 3/522/816/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Циб І.В., за участю секретаря судового засідання Багнюк А.Ю., розглянувши у присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адміністративні матеріали, що надійшли з Відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

На адресу Приморського районного суду м. Одеси надійшли адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №011569 від 21.11.2023 року, встановлено, що 29.10.2023 року о 15 год. 30 хв. за аресою: м. Одеса, вул. Серова, 2, між гр. ОСОБА_1 та гр. ОСОБА_2 стався конфлікт в ході якого гр. ОСОБА_1 висловлювалася на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим принижувала честь та гідність, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 просила справу відносно неї закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Вказала, що між нею та потерпілої стався конфлікт з приводу калітки та вона вдарила її в область обличчя, але не вчиняла дій хуліганського характеру та не мала на меті порушити громадський порядок та спокій громадян, просила суд долучити до матеріалів справи консультаційний висновок спеціаліста, фотознімки та характеристику з місця роботи, згідно якої остання характеризується позитивно. Також, ОСОБА_1 просила суд долучити квитанції, на підтвердження витрат на лікування внаслідок отримання тілесних ушкоджень під час конфлікту з потерпілою ОСОБА_2 .

Потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи та відеозапис, допитавши свідків, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З урахуванням положень зазначеної статті та відповідно до загальних засад адміністративного права України об`єкт правопорушення, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона в своїй сукупності визначають склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність, передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №011569 від 21.11.2023 року, встановлено, що 29.10.2023 року о 15 год. 30 хв. за аресою: м. Одеса, вул. Серова, 2, між гр. ОСОБА_1 та гр. ОСОБА_2 стався конфлікт в ході якого гр. ОСОБА_1 висловлювалася на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим принижувала честь та гідність, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

За змістом статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, у тому числі протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також іншими документами. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З матеріалів справи та пояснень учасників провадження вбачається, що ОСОБА_1 нанесла потерпілій ОСОБА_2 тілесні ушкодження.

Таким чином, вказана подія сталася в результаті виникнення конфлікту між конкретно визначеним колом суб`єктів та дії ОСОБА_1 були направленні на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою КНП «Міська клінічна лікарня №11» від 29.10.2023 року №6667 видана ОСОБА_2 , згідно якої у останньої діагностовано забій м`яких тканин носу.

Отже, дослідивши матеріали, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд дійшов висновку, що мала місце довготривала конфліктна ситуація, яка виникла між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які є сусідками. В свою чергу ОСОБА_1 не мала на меті своїми діями порушити громадський порядок, а мала місце конфліктна ситуація, в результаті якої ОСОБА_1 нанесла ОСОБА_2 тілесне ушкодження в область обличчя.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є усвідомлення особою, що в результаті здійснення вказаних дій буде порушений громадський порядок та повинна прагнути цього.

Зазначенні обставини надають змогу відмежувати один склад правопорушення від іншого.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Підстави для образливого чіпляння до громадян та вчинення інших дій направлених на порушення громадського порядку в даному випадку, зазвичай не знаходять свого обґрунтування, направленні на будь-яку людину чи групу людей, та вчиняються особою, з метою демонстрації своєї неповаги до суспільства.

Отже, з матеріалів справи та пояснень учасників провадження, судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існує довготривалий конфлікт, а дії ОСОБА_1 не були направлені на порушення встановленого громадського порядку та вона не мала на меті настання саме таких наслідків.

Таким чином, суб`єктивна та об`єктивна сторони правопорушення відсутні, оскільки відсутній умисел на порушення громадського порядку, а отже суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого саме ст. 173 КУпАП, що ставиться їй у провину органом, яким було складено відносно неї протокол.

На підтвердження вини ОСОБА_1 , окрім протоколу орган, що його склав, посилається на: рапорт працівника поліції; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 29.10.2023 року; пояснення ОСОБА_1 від 29.10.2023 року; пояснення ОСОБА_2 від 29.10.2023 року; доповнення до ЄО; заяву ОСОБА_1 від 21.11.2023 року; копію документу, що посвідчує особу ОСОБА_1 .

Статтею 256 КУпАП передбачено, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Суд зазначає, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим ст. 283, 284 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах. У постанові, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Таким чином, обставини викладені у протоколі, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. В той же час, ст. 62 Конституції України передбачає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку із чим ОСОБА_1 не підлягає адміністративній відповідальності за ст. 173 КУпАП і, відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного і керуючись ст. 7, 9, 10, 24, 173, 221, 247, 251, 254, 268, 280, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення в апеляційному порядку.

Суддя Приморського районного суду

м. Одеси Ірина ЦИБ