Справа № 717/937/24

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року суддя Кельменецького районного суду Чернівецької області Туржанський В.В., розглянув справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.173-2 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , непрацюючої.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 притягується до відповідальності за те, що 20 січня 2024 року біля 18 години, в будинку АДРЕСА_1 вчинила домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , а саме виражалася в її присутності нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути заподіяна шкода психічному здоров`ю потерпілої.

ОСОБА_1 вину у вчиненому не визнала та пояснила, що 20 січня 2024 року ввечері між нею та її чоловіком виникла сварка, під час якої чоловік кричав на неї та штовхав. ОСОБА_1 викликала поліцію. Після приїзду працівників поліції, чоловік вийшов з будинку. ОСОБА_3 вчинила із ОСОБА_1 сварку з приводу того, що ОСОБА_1 викликала поліцію. ОСОБА_1 не ображала нецензурними словами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Статтею 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

Таким чином, статтею 173-2 КУпАП, не передбачено адміністративну відповідальність за нецензурну лайку в присутності неповнолітніх дітей.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

У відповідності зі ст. 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно ч.1 ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративне правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України, а згідно положень ст. 9 Конституції України, ст. 19 ЗУ «Про міжнародні договори» та ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» усталена судова практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах здійснюється на основі суворого додержання законності; застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом (ч. 1-3 ст. 7 КУпАП).

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Доказами в справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суддя встановлює наявність чи відсутність правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які установлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків тощо (ч.1 ст. 251 КУпАП), а обов`язок щодо їх (доказів) збирання покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених законом (ч.2 ст. 251, ст. 255 КУпАП).

Згідно з ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, зазначаються, зокрема, суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи. При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій. Розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, що ставляться у провину особі.

Згідно з вимогами КУпАП, а також відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах „Малофеєв проти Росії?, „Карелін проти Росії?, „Лучанінова проти України?) суд не вправі виходити за межі змісту протоколу про адміністративне правопорушення, де зазначено зміст вчиненого правопорушення не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі, яка, по суті, становить виклад обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у скоєнні правопорушення, адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є неприпустимим.

Отже суд під час розгляду справи не вправі виходити за межі обвинувачення, сформульованого в протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою, поки її вину не буде доведено у законному порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість. Обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 247, 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП - закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подаються до Чернівецького апеляційного суду через Кельменецький районний суд.

Суддя: