БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/821/24
Провадження № 3/497/367/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.04.2024 року суддя Болградського районного суду Одеської області Кравцова Алла Валентинівна, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Болград матеріали про адміністративне правопорушення, що надійшли до суду 03.04.2024 року відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м.Болград Одеської області, тимчасово не працевлаштований, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , вид. 24.06.2020 року органом 5119, РНОКПП НОМЕР_2 ,

- про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 88-1ч.1 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

20.03.2024р. державним інспектором Одеського рибоохоронного патруля було складено протокол про адміністративне правопорушення №Г-000010, згідно якого в цей день о 07:30год. на трасі Болград-Виноградівка у Болградському районі Одеської області гр. ОСОБА_1 порушив порядок придбання та реалізації об`єктів тваринного світу, а саме: незаконно на своєму автомобілі здійснював перевозку свіжої риби - карася в кількості 20кг. - без відповідних документів (накладна, сертифікат якості, ветеринарне свідоцтво), чим порушив ст.63 ЗУ "Про тваринний світ", за що передбачена відповідальність ст.88-1 ч.1 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у скоєнні вказаного правопорушення не визнав, пояснивши, що він прибув у відпустку з "нуля" та придбав вказану рибу у незнайомого для себе чоловіка в селі Котловина для власного вжитку, без мети реалізації, оскільки в нього велика родина, але був зупинений на автодорозі Виноградівка-Болград на відстані 800м. від свого села працівниками інспекції з охорони довкілля, які склали відносно нього протокол про адміністративне правопорушення і відібрали в нього рибу, хоча він пояснив, що він її придбав законно і пропонував показати в кого.

Вивчивши надані матеріали, дослідивши докази та вислухавши ОСОБА_1 , суд дійшов висновку, що в його діях не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.88-1 КУпАП, оскільки він не здійснював вилов об`єктів тваринного світу, придбав рибу для власного вжитку, без мети реалізації, а, згідно чинного законодавства України, як споживач, - не зобов`язаний здійснювати купівлю продуктів харчування за умови перевірки наявності відповідних документів в продавця. Крім того, матеріали справи не містять відомостей щодо особи, яка продала чи виловила цей об`єкт тваринного світу, як відсутні й відомості про спосіб і місце вилову цієї риби, тобто, відсутні належні і достатні докази правопорушення, а відтак, - суд позбавлений можливості зробити висновок про обставини та обстановку правопорушення, а тому справа підлягає закриттю, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст.ст.278, 280 КУпАП, суд, здійснюючи підготовку до розгляду справи про адміністративне правопорушення, має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. А, згідно ч.1 ст.88-1 КУпАП адміністративна відповідальність настає за порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу. Диспозиція ч.1ст.88-1 КпАП України відсильна, що зобов`язує працівників поліції, викладаючи суть адміністративного правопорушення у точній відповідності ознакам складу правопорушення, зазначати в протоколі, який саме нормативний документ, яким передбачено порядок придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу, було порушено. Санкція ч.1 ст.88-1 КУпАП передбачає за собою покарання у виді накладення штрафу від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією об`єктів тваринного або рослинного світу чи без такої.

Зі змісту ст.ст.7,254,279 КУпАП вбачається, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідно до положень ст.9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнаються протиправні, винні (умисні або необережні) дії або бездіяльність, які посягають на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, а також встановлений порядок управління і які тягнуть за собою застосування адміністративно-правових санкцій.

Склад правопорушення включає ознаки, які об`єднуються у чотири групи (елементи), що характеризують: об`єкт адміністративного проступку, об`єктивну сторону проступку; суб`єкт адміністративного проступку; суб`єктивну сторону проступку, і є нерозривною єдністю, наявність яких обов`язкова для кваліфікації конкретного діяння. При цьому, у випадку, якщо хоча б один з елементів відсутній або ж не відповідає тим властивостям, що передбачені відповідною статтею Особливої частини КУпАП, - вказане діяння адміністративним проступком (правопорушенням) визнати неможливо. Тому особа, що складає протокол, має чітко викладати всі відомості, передбачені формою протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення, які саме речі, предмети і документи вилучені за фактом викритого порушення, їх індивідуальні ознаки, кількість, номери тощо.

Ст.256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається у протоколі - кому саме шкоду завдано і її розмір. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності; за наявністю свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. В разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення було встановлено, що про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.1ст.88-1 КУпАП - зазначено лише у протоколі про адміністративне правопорушення, що не дозволяє здійснити всебічне, повне і об`єктивне дослідження всіх обставин справи в їх сукупності та ухвалити законне і обґрунтоване остаточне рішення у справі відповідно з діючим КУпАП. Так, в матеріалах справи відсутні письмові пояснення правопорушника та свідків, які б підтвердили факт незаконного перевезення свіжої риби.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Оскільки достатніх і належних, допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.88-1 КУпАП, до протоколу не додано, з урахуванням рішення ЄСПЛ (у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia»), суд не взмозі ухвалити висновок про наявність вини в діях особи. Так, ЄСПЛ у вказаній справі зазначає, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом). У ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення Г-000010 від 20.03.2024 року не може бути беззаперечним доказом вини особи, оскільки не є імперативним фактом доведеності вини особи, тобто, не узгоджується зі стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення ЄСПЛ від 18.01.1978р. у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. theUnitedKingdom). Ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

За нормою ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищою цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини. Тобто, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури. Принцип «поза розумним сумнівом», сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282). У відповідності до цього рішення, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом. Виходячи з рішень ЄСПЛ - розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

А ст.62 Конституції України визначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Тобто, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, та на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За вище викладених обставин, суд дійшов висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП належними та допустимими доказами, а тому, відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.62 Конституції України, ст.ст.247, 252, 280, 283, п.3 ст.284 КУпАП суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.88-1 ч.1 КУпАП гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - у зв`язку з відсутністю достатніх доказів події та складу адміністративного правопорушення.

Вилучену рибу - 20 (двадцять) кілограмів карася - повернути ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Суддя А.В. Кравцова