Справа № 183/942/24
Провадження № 3/183/1910/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2024 року м. Новомосковськ

Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Фролова В.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючої за адресою:

АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

14.01.2024, о 12:10 год., за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , побив вікна будинку за вказаною адресою, а також пошкодив інше майно, поводив себе агресивно, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 до суду не з`явився, хоча був повідомлений про дату, час та місце розгляду матеріалу належним чином, про причини неявки до суду не повідомляв ,клопотання про відкладення розгляду справи не надавав.

У зв`язку з неявкою ОСОБА_1 , суддею 15.03.2024 та 26.03.2024 винесені постанови про примусовий привід правопорушника до суду, які не виконані, через відсутність гр. ОСОБА_1 за місцем мешкання.

У відповідності до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади;важливість справи для заявника.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності, не з`явилася в судове засідання, при тому, що вона обізнана про розгляд даної справи, визнано можливим розгляд справи у її відсутність, на підставі ч.1 ст.268 КУпАП.

Дослідивши письмові докази по справі, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, повністю підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №349902 від 26.01.2024, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП;

- рапортом від 14.01.2024, згідно з яким зафіксовано повідомлення зі служби 102, про те що, 14.01.2024, за адресою: АДРЕСА_3 , невідомий чоловік вибиває вікна;

- заявою ОСОБА_2 від 14.01.2024, відповідно до якої остання просить прийняти міри реагування до громадянина на ім`я ОСОБА_3 , який прийшов за вказаною адресою, де почав вчиняти сварку, вибивати вікна та побив свою співмешканку ОСОБА_4 ;

- поясненням ОСОБА_1 від 14.01.2024, відповідно до якого останній вказав, що 14.01.2024 він знаходився у нетверезому стані прийшов за адресою: АДРЕСА_3 , де перебувала його співмешканка ОСОБА_5 , і так як вона не хотіла виходити з будинку він почав бити вікна та вибивати віконні рами, розламав стіл, та розламав дитячу ванночку. Тілесні ушкодження він нікому не завдавав.

Дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обставин, які пом`якшують та/або обтяжують відповідальність

ОСОБА_1 , не встановлено.

При накладенні стягнення, керуючись ст. 33 КУпАП, враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, яка офіційно не працює, до адміністративної відповідальності притягається вперше, в повному обсязі визнає вину у вчиненому адміністративному правопорушенні.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що до ОСОБА_1 за

ст. 173 КУпАП повинно бути застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу, і у відповідності до ст. 23 КУпАП, буде достатньою мірою відповідальності, яка досягне мети у вихованні правопорушника в дусі додержання Законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень.

Відповідно до вимог п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та на підставі ст.40-1КУпАП з ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн. (шістсот п`ять грн. 60 коп.).

Керуючись статтями 33, 34, 35, 40-1, 173, 279, 280 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за ст. 173 КУпАП, у виді штрафу у розмірі 7 (семи) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Стягнути на підставі ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Суддя В.О. Фролова