Справа № 755/3761/24
Провадження №: 3/755/1797/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" березня 2024 р.суддя Дніпровського районного суду м. Києва Федосєєв С.В. розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 1 ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 15.02.2024 року, о 10 год. 10 хв., за адресою: АДРЕСА_2 , у супермаркеті «Фора», здійснив крадіжку товару, а саме: цукерки «Roshen» вартістю 13 грн. 08 коп., мандарини вартустю 29 грн 64к., яблукі «Айдаред», вартістю 18 грн. 77 к., банан на суму 51 грн. 70 к., Сир «трикутник», вартістю 15грн 75 к., Хачапурі з м`ясом на суму19 грн. 08 к., Сидр «Somersby» на суму 54 грн. 57 к., Круасан 95 Полунична начинка, вартістю 21грн. 58к., на загальну суму 223 грн 94 коп., чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 51 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не прибув, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Під час складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення, із яким ознайомився та підписав ОСОБА_1 , вказано, що розгляд справи відбудеться в Дніпровському районному суді м. Києва.

Таким чином останній безперечно розумів, що розгляд справи відбудеться в Дніпровському районному суді м. Києва та що за вказаною нею адресою судом будуть здійснюватися його виклики, для розгляду вказаної справи. Будь-яких зауважень з приводу викладеного при складанні протоколу не висловив.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Зважаючи на викладені обставини, оскільки ОСОБА_1 своєчасно сповіщався про час і місце розгляду справи, суд відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст. 1 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, відповідно до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступного.

Вина ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП підтверджується заявою інспектора служби безпеки, протоколом про адміністративне правопорушення.

Вивчивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього документи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 , вбачається склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП - скоєння дрібного викрадення чужого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 КУпАП - дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, та тягне за собою накладення штрафу від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб. Також цією статтею зазначено, що викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Як передбачає пункту 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на н.м.д.г., то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

За правилами підп. 169.1.1. п. 169.1. ст. 169 Податкового кодексу України податкова соціальна пільга складає 50 відсотків розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

За ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи станом на 1 січня звітного податкового року складатиме 3028 гривня. Тому, податкова соціальна пільга у 2024 році складатиме (3028 грн. 0,5) = 1514,00 гривень.

З огляду на вищевказане для притягнення особи до кримінальної або адміністративної відповідальності за здійснену нею крадіжку потрібно, щоб вартість такого (викраденого) майна становила більше як 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян: у 2024 році - це сума, більша за 302 грн. 80 коп.

Таким чином, до адміністративної відповідальності за крадіжку згідно ст. 51 КУПАП може бути притягнуто особу, якщо вона здійснила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати. При цьому викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

ОСОБА_2 скоїв дрібне викрадання чужого майна вартістю 27 грн. 74 коп., на час вчинення правопорушення вказана сума не перевищує 0,2 неоподатковуваних мінімуму доходів громадян.

Обставини що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення судом не встановлено.

Обставини що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення не встановлені.

Стаття 22 КУпАП передбачена можливість звільнення від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення. При малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

З урахуванням обставин справи, особи правопорушника, вказаним правопорушенням не було завдано істотної шкоди, доцільним буде застосувати до правопорушника положення ст. 22 КУпАП, за якими при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган, уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

На підставі викладеного та керуючись: ч.1 ст.51, 22, 280, 283, 284 КУпАП, суддя -

постановив:

ОСОБА_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП.

У зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення звільнити ОСОБА_1 , від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 51 КУпАП.

Оголосити ОСОБА_1 , усне зауваження про недопустимість скоєння дрібного викрадення чужого майна у подальшому.

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ч. 1ст. 51 КУпАП - закрити.

Апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя