Справа№ 953/1009/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" березня 2024 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Бородіна Н.М., вивчивши адміністративний матеріал, що надійшов з Північно-східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП, -

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № ПНС/ХК/796/104/П/ПТ від 17.01.2023 р., ОСОБА_1 , займаючи посаду заступника директора Департаменту начальника управління з організаційно-методичної роботи Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради, в січні 2024 р., допустила порушення вимог законодавства про працю, а саме звільнила працівника ОСОБА_2 під час знаходження її у відпустці без збереження заробітної плати на період дії воєнного стану в порушення вимог ч. 1 ст. 5 Закону України № 2136.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, через канцелярію суду надала пояснення, в яких просить закрити провадження по справі, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП, посилаючись на те, що в період часу з 01.01.2024 по 14.01.2024 включно вона перебувала у щорічній відпустці. При цьому вказує, що працівника ОСОБА_2 було звільнено із займаної посади за розпорядженням Харківського міського голови ОСОБА_3 . Також зазначила, що з 14.11.2023 р. по теперішній час в.о. директора Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради є ОСОБА_4 .

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження в зазначеній справі з наступних підстав.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. В ньому, зокрема, повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, які наведені на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і об`єктивно з`ясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Під час розгляду справи встановлено, що 17.01.2024 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці складено акт інспекційного відвідування № ПНС/ХК/796/104.

Того ж дня, 17.01.2024 головним державним інспектором відділу з питань праці південно-східного регіону управління інспекційної діяльності у Харківській області Північного-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Яременко І.М. складено припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № ПНС/ХК/796/104/П, відповідно до якого зобов`язано в.о. начальника Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради ОСОБА_4 забезпечити додержання норм законодавства про працю. В приписі зазначається, що зміст виявленого порушення полягає у звільненні працівника ОСОБА_2 з ініціативи роботодавця у період її тимчасової непрацездатності, а також у період перебування працівника у відпустці. Строк забезпечення додержання норм законодавства про працю до 17.02.2024.

17.01.2023 головним державним інспектором ОСОБА_5 складено протокол про адміністративне правопорушення № ПНС/ХК/796/104/П/ПТ за ч.1 ст. 41 КУпАП, відповідно до якого ОСОБА_1 , займаючи посаду заступника директора Департаменту начальника управління з організаційно-методичної роботи Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради, в січні 2024 р., допустила порушення вимог законодавства про працю, а саме звільнила працівника ОСОБА_2 під час знаходження її у відпустці без збереження заробітної плати на період дії воєнного стану в порушення вимог ч. 1 ст. 5 Закону України № 2136.

Частиною першою ст. 41 КУпАП передбачена відповідальність за порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України "Про звернення громадян", або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони права громадян на працю, на оплату праці, на охорону праці та інших прав у трудовій сфері.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах:

1) порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, а також інші порушення вимог законодавства про працю;

2) порушення вимог законодавчих та інших нормативних актів про охорону праці.

Суб`єкт адміністративного проступку, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУПАП є посадові особи підприємств, установ і організацій незалежно від форм власності, громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, які використовують найману працю.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.

Тобто, суб`єкт правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.41 КУпАП, є спеціальним, однак в матеріалах справи відсутні будь-які дані, які вказували на те, що ОСОБА_1 в період інкримінованого правопорушення була суб`єктом вказаного складу правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не є посадовою особою в розумінні ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Відповідно до роздруківки з сайту https://www.ihorkulyk.kh.ua/, наданої ОСОБА_1 в якості доказів, з 14.11.2023 року по теперішній час в.о. директора Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради є ОСОБА_4 .

При цьому, в приписі про усунення виявлених порушень законодавства про працю № ПНС/ХК/796/104/П від 17.01.2024 зобов`язано саме ОСОБА_4 - в.о. начальника Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради забезпечити додержання норм законодавства про працю.

Розпорядження № 1803/2к від 26.12.2023 про звільнення ОСОБА_2 з займаної посади підписано міським головою ОСОБА_3 .

Пунктом 3 зазначеного розпорядження вказано, що забезпечити відповідні розрахунки, передбачені чинним законодавством, покладено на ОСОБА_4 - в.о. директора Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради.

Крім того, в період часу з 01.01.2024 по 14.01.2024 включно ОСОБА_1 перебувала у щорічній відпустці, відповідно до копії наказу № ВЧ-108-К від 14.12.2023 про надання щорічної відпуски за підписом в.о. директора Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради Кулика І.А.

Таким чином, головним державним інспектором ОСОБА_5 , якою було складно відповідний протокол про адміністративне правопорушення, та на яку у відповідності до положень ч.2 ст. 251 КУпАП покладається обов`язок збирання доказів такого правопорушення, достатніх та допустимих доказів обставин, викладених в протоколі, надано не було.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Виходячи з основоположних засад диспозитивності, суд не може встановлювати і інші фактичні обставини, окрім тих, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вищевикладене свідчить про те, що державним інспектором не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Конституційний Суд України (далі - КСУ) зауважує, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу (абз. 1-3 п. 4 рішення ВП КСУ у справі за конституційним поданням 59 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст. 368-2 КК від 26.02.2019 № 1-р/2019).

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Виходячи з вищезазначеного, жодних беззаперечних та достатніх доказів, які б свідчили, про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ч. 1 ст.41 КУпАП матеріали справи не містять.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 41 КУПАП відсутні, тому провадження у справі слід закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст.41,221,247,251,276-280,283-285 КУпАП, суддя, -

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 41 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.М. Бородіна