справа № 361/1723/24
провадження № 3/361/1664/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.04.2024 м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Сіренко Н.С., розглянувши матеріали, що надійшли з Броварського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії ВАД №584775, 17.02.2024, за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Щолківська, 1, гаражний кооператив "Автомобіліст", ОСОБА_1 , перебуваючи в п`яному вигляді, чіплявся до перехожих, виражався нецензурною лайкою, чим вчинив дрібне хуліганство, повторно протягом року, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судові засідання ОСОБА_1 викликався належним чином, неодноразово, а саме: 23.02.2024, 27.02.2024, 13.03.2024, 05.04.2024 та 12.04.2024, однак до суду не прибув причини неявки не повідомив, окрім цього 27.02.2024 та 13.03.2024 останнього було піддано приводу у судові засідання 05.04.2024, однак обов`язкову явку особи, що притягається до адміністративної відповідальності з боку поліції не забезпечено, приводи ОСОБА_1 у судові засідання, призначені на 13.03.2024 та 05.04.2024 не виконані.

Таким чином, суд вжив всіх можливих заходів для забезпечення явки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у судові засідання та її участі у судовому розгляді.

До того ж ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, а також про те, що розгляд справи відбудеться за сповіщенням суду, однак заходів для явки до суду не вживав, розглядом справи не цікавиться.

З огляду на те, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, то суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, вважаю за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП та тягне за собою необґрунтовані процесуальні витрати.

За наведених обставин, враховуючи те, що ОСОБА_1 у судові засідання жодного разу не прибув, хоча про час і місце їх проведення повідомлявся належним чином, заяв до суду не подавав, суд не вбачає у здійсненні розгляду справи без його присутності порушень його прав на здійснення власного захисту.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступних висновків.

Статтею 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками,

Однак в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №584775 від 17.02.2024 та матеріалах справи про адміністративне правопорушення суд не віднайшов обставин, які доводять вину ОСОБА_1 в інкримінованому йому правопорушенні, зокрема в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні свідки даної події, окрім того працівниками поліції не долучено відео з бодікамери.

Жодних належних та допустимих доказів наявності вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, до матеріалів справи не додано.

Відповідно до ст.ст. 252, 280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції у точній відповідності з законом (ст. 7 КУпАП).

Суд зважає, що протокол про адміністративне правопорушення, хоч і є джерелом доказів, однак за своєю процесуальною суттю є фіксацією правопорушення, та інформація, яка в нього вноситься, повинна ґрунтуватися на первинних доказах, проте у цій справі такі докази відсутні.

Відповідно до частини 3 статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі № 1-135/2018 (5846/17) зазначив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Лавенте проти Латвії» від 07.11.2002 року неодноразово наголошував на тому, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, вважаю, що провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283, 284,294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не буде подано, та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.С. Сіренко