Справа № 188/914/24
Провадження № 3/188/665/2024
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року Суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області , розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_2 виданий 07.02.1997р. Петропавлівським РВ УМВС в Дніпропетровській області, пенсіонер

у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення N 182 складеного 12 лютого 2024 року, при проведенні фактичної перевіркиФОВ ОСОБА_1 встановлено проведення розрахункових операцій без застосування РРО, ПРРО. КОРО та РК та без видачі відповідного документа, чим порушено п.2 ст.3 р.ІІ ЗУ № 265/95-ВР від 06.07.1995р. «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі , громадського харчування та послуг». Порушення скоєно в магазині за адресою: Дніпропетровська область , Синельниківський(Петропавлівський) район , с. Миколаївка, район ринкової площі . та зафіксованов акті фактичної перевірки від 08.02.2024р. № 256/04-36-09-04/.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив. Беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Також, право особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема, зач. 1ст. 155-1 КУпАП, на особисту участь у розгляді її справи чи участь її адвоката, встановлене частиною першоюстатті 268 КУпАП, не є абсолютним. Законом визначено випадки, коли справа не може розглядатися за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, однак розгляд справи за ч. 1ст. 155-1 КУпАП не належить до цих випадків, тому суд розглядає справу за відсутності ОСОБА_2 на підставі документів, які знаходяться у справі.

Вивчивши матеріали справи, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Згідно з частинами другою четвертою статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад правопорушення (проступку) включає в себе ознаки, які об`єднуються в чотири групи (елементи), що характеризують: об`єкт адміністративного проступку, об`єктивну сторону проступку; суб`єкт адміністративного проступку; суб`єктивну сторону проступку, і являють собою нерозривну єдність, і наявність яких обов`язкова для кваліфікації конкретного діяння.

Зокрема, об`єктивна сторона правопорушенняце сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Диспозицією ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 3 ГК України під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

Частиною 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складення адміністративних протоколів, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 N 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так, у матеріалах про адміністративне правопорушення міститься протокол про адміністративне правопорушення N 182, складений 12.02.2024 головним державним інспектором відділу перевірок у сфері агропромислового комплексу управління податкового аудиту Гу ДПС у Дніпропетровській області Левадою Ю.М., відносно ФОП ОСОБА_2 .

Крім того, у матеріалах справи міститься Акт № 256/04-36-09-04/ від 08.02.2024р. про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими для виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним.

При цьому, обставин, які б спростовували дані, що містяться в матеріалах адміністративної справи, з урахуванням наявних у справі належних доказів, судом не встановлено.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП, порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Згідно з положеннями ст. 23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

При призначенні виду адміністративного стягнення в межах санкції ч.1 ст. 155-1 КУпАП, дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, враховуючи характер вчиненого правопорушення, - суд вважає за можливе накласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст.40-1, 155-1, 251, 252, 283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, і накласти на нього стягнення у вигляді адміністративного штрафу у розмірі 85 (вісімдесят п`ять) гривня у дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_2 , в дохід держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, через Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області протягом 10 днів з моменту проголошення постанови.

Суддя К. В. Місюра