Справа № 212/3310/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Борис О.Н., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, керівника Приватного закладу «Центр професійної освіти і навчання», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 163-2 КУпАП, -

встановив:

До суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 , будучи керівником Приватного закладу «Центр професійної освіти і навчання», вчинив правопорушення: несвоєчасно подав платіжне доручення до установи банку на перерахування належних до сплати податків, зборів, обов`язкових платежів, а саме екологічного податку по строку 19.02.2024 року у сумі 30,10 грн, фактично платіжне доручення до установи банку надав 20.02.2024, чим порушив пункт 57.1 статті 57 та пункт 250.2 статті 250 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI, вчинивши правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Диспозиція ч. 1 ст. 163-2 КУпАП передбачає відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Судом досліджені докази в їх сукупності, що містяться в матеріалах справи, зокрема: - дані протоколу про адміністративне правопорушення №10315/04-36-04-12/37862203 від 13.03.2024 року, який складений відносно ОСОБА_1 уповноваженою особою з дотриманням вимог, передбачених ст.ст. 254-256 КУпАП, в якому ОСОБА_1 зазначив, що несвоєчасна оплата екологічного податку відбулася з технічних причин, всі податки сплачуються вчасно і в повному обсязі; - копію повідомлення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, адресованого керівнику ПЗ «Центр професійної освіти і навчання» ОСОБА_1 про проведення камеральної перевірки від 28.02.2024 року та складання акту за результатами здійсненої перевірки; - Акт про результати камеральної перевірки щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з екологічного податку ПЗ «Центр професійної освіти і навчання» №7628/04-36-04-12/37862203 від 28.02.2024 року, згідно з яким, ОСОБА_1 прострочив термін сплати суми екологічного податку на 1 день.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні Ісмаїлов проти Росії від 06 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права - однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Згідно ст. 22 КУпАП України при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Малозначність як ознака адміністративного правопорушення характеризується певним ступенем суспільної небезпечності, але таким, що не потребує застосування заходів адміністративного впливу.

Положення зазначеної статті відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для правопорушника, меті адміністративній відповідальності.

Він передбачає як індивідуальний підхід до застосування примусових заходів залежно від особистих якостей правопорушника та характеру і обставин вчинення проступку, так і можливість пом`якшення і навіть відмови держави від застосування заходів відповідальності, якщо її мета може бути досягнута іншим шляхом.

Питання про можливість або ж недоцільність звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення в кожному конкретному випадку вирішується правозастосовчим органом (посадовою особою).

Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

За таких обставин та враховуючи, що ОСОБА_1 затримав сплату податку лише на 1 день, його дії носили короткочасний характер та не спричинили шкоди іншим особам, вважаю, що ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП у зв`язку із малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням, чого буде достатньо для забезпечення виховного впливу та запобігання вчиненню нею нових правопорушень.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 22, 163-2, 221, 280 КУпАП, суддя

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення і обмежитись усним зауваженням.

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення, прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим. Апеляційна скарга подаються до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя: О. Н. Борис