Провадження № 3/761/484/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2024 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Антонюк Марина Станіславівна, розглянувши адміністративний матеріал, надійшов з Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, РНОКПП - НОМЕР_1 , який працює директором ТОВ «Гранд-Арма», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1631 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов протокол №41268/І/26-15-07-06-02-26 від 05.12.2023, з якого вбачається, що ОСОБА_1 , будучи директором ТОВ «Гранд-Арма» вчинив порушення веденння податкового обліку з порушенням встановленого порядку, а саме встановлено: завищення від`ємного значення з ПДВ, що хараховується до складу наступного звітного періоду, на суму 108 640 грн., в результаті чого порушено п. 44.1 ст. 44, п.189.1 ст. 189, п. 198.1, п. 198.3, п.п. «г» п. 198.5, п. 198.6 ст. 198, п. 200.1 ст. 200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-V1, із змінами та доповненнями, згідно акта документальної перевірки від 05.12.2023 № 80451/Ж5/26-15-07-06-02-19/39806989.

У судове засідання ОСОБА_1 , будучи належним чином повідоменим про дату і час судового розгляду, не з`явився. При цьому, будь-яких заяв або клопотань, в тому числі про відкладення судового розгляду, від ОСОБА_1 не надходило.

За таких обставин, враховуючи, що ОСОБА_1 клопотань про відкладення судового розгляду до суду не направляв, з метою дотримання вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також приймаючи до уваги, що участь особи при розгляді справ за ст. 1631 КУпАП не є обов`язковою, суддя вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Разом з тим, до початку судового розгляду через канцелярію суду ОСОБА_1 подав письмові заперечення щодо складного стосовно нього протоколу, у яких останній зазначає, що вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1631 КУпАП не визнає виходячи з наступного. Так, описані у протоколі порушення, ймовірно допущені ОСОБА_1 , не містять конкретного опису дії чи бездіяльності в розумінні ст. 1631 КУпАП. Враховуючи, що дана диспозиція є бланкетною, особа, яка складає протокол, повинна не просто формально зазначити порушені статті Податкового кодексу, а саме зазначити суть протиправних діянь із посиланням на норму закону.

У свою чергу, уповноваженою особою ДПС також було складено протокол і на головного бухгалтера ТОВ «Гранд-Арма» ОСОБА_2 , за результатами розгляду якого постановою Шевченківського районного суду міста Києва від 10.01.2024 справу закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, оскільки сам протокол про адміністративне правопорушення містить суттєві недоліки, а долучені до нього матеріали не дають суду підстав дійти висновку, що ОСОБА_2 порушила порядок ведення податкового обліку, що утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1631 КУпАП.

Таким чином, ОСОБА_1 , враховуючи, що по справі не зібрано достатньо доказів, які б підтвержувалии вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1631 КУпАП, просив закрити провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Суддя, дослідивши матеріали справи та письмові заперечення ОСОБА_1 , дійшла наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 1631 КпАП України встановлена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Наведена норма закону є бланкетною, а тому у протоколі повинно бути чітко зазначено обставини інкримінованого особі правопорушення, а також норма Закону, яка була порушена особою, щодо якої складений протокол.

Всупереч цим вимогам Закону у складеному щодо ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, у чому конкретно полягає порушення ним встановленого порядку ведення податкового обліку, який саме закон порушено. Посилання ж у протоколі просто на норми Податкового кодексу України без конкретизації, яку норму якого Закону особою порушено, в чому полягає це порушення, які конкретно дії або бездіяльність допущені особою, не розкриває суті конкретного порушення, яке ставиться ОСОБА_1 у вину.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 КпАП України доказами про справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких в передбаченому законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його скоєнні та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному вивченні справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В той же час, ч. 2 ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленим законом.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, ст. 62 Конституції України вважаю такими, що не можуть бути визнані належними та допустимими доказами відомості, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, у зв`язку з їх невідповідністю нормам ст. 256 КУпАП, виходячи з того, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи.

Наявна у матеріалах справи копія акту перевірки також не може слугувати належним та допустимим доказом винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 1631 КУпАП, оскільки в силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.

Таким чином, оскільки протокол про адміністративне правопорушення не містить даних про суть правопорушення з детальним описом порушених норм чинного законодавства, відтак, складений з порушенням ст. 256 КУпАП, а тому, суд виходячи із принципів безсторонності та змагальності сторін, приймаючи справедливе і неупереджене рішення, приходить до висновку, що головним державним інспектором ДПС в м. Києві Геворковою В.В. не доведено, що ОСОБА_1 допущено ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства.

Отже, на підставі вищенаведеного, суддя прийшла до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.1631 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, суд вважає, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять фактичних даних, які б підтверджували вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1631 КУпАП, а тому провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 1631 КУпАП підлягає закриттю, оскільки у його діях відсутній склад вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладено, керуючись ст. 163-1, ст. 247 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1631 КУпАП - закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.

Суддя Шевченківського

районного суду міста Києва М.С. Антонюк