Справа №766/510/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.04.2024 року м. Херсона

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинська В.Е., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліції №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , 02.01.2024 року о 15-00 год., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 в стані алкогольного сп`яніння вчинив сварку з ОСОБА_2 , дрібне хуліганство, а саме: ображав його нецензурною лайкою, чим ображав людську гідність та громадську мораль.

У діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст.173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 , в судовому засіданні вину визнав, зобов`язався не допускати подібних дій та зазначив, що на даний час вони з ОСОБА_2 , примирилися, претензій один до одного не мають. Просив суд закрити провадження відносно нього.

Від потерпілого ОСОБА_2 , до суду надійшла заява, в якій зазначає, що вони з ОСОБА_1 примирилися, претензій до нього не має.

Окрім, пояснень ОСОБА_1 , наданих в судовому засіданні та пояснень заявника ОСОБА_2 ,, вина останнього у вчиненні правопорушення підтверджена дослідженими в судовому засіданні доказами::

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 589841 від 04.01.2024 р., в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 , 02.01.2024 року адміністративного правопорушення;

-рапортом від 04.01.2024 року;

- поясненнями ОСОБА_2 , відповідно до яких останній пояснив, що ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння ображав нецензурною лайкою, спровокував бійку;

- протоколом про прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 04.01.2024 року відповідно до якого ОСОБА_2 звернувся з заявою про прийняття мір стосовно громадянина ОСОБА_3 , який вчиняє хуліганські дії відносно нього;

- поясненнями ОСОБА_1 від 04.01.2024 року.

Дослідивши наведені вище докази, суд приходить до наступних висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 173КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок- це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Наведене вказує, що ОСОБА_1 , своїми діями демонстрував неповагу до суспільного порядку, а також байдуже ставився до законів і встановлених правил поведінки.

Докази, яким надано під час судового розгляду оцінку, узгоджуються між собою щодо часу, місця та обставин вчиненого ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення, а тому вказують на наявність в діях останнього адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП

Однак, враховуючи викладені факти, зокрема, примирення сторін, суд приходить до висновку, що адміністративне правопорушення, яке мало місце 02.01.2024 року не мало невідворотних наслідків, будь-які відомості про шкоду відсутні.

Статтею 22 КУпАП передбачено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи викладене вище, особу правопорушника, характер вчиненого правопорушення, щире каяття, а також, те, що наслідки адміністративного правопорушення усунуто, сторони порозумілися та не мають один до одного претензій, суд з огляду на позицію ОСОБА_2 , вважає можливим звільнити ОСОБА_1 , від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.22, ст.173, 251,252,280,283,284КУпАП,-

постановив:

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, від адміністративної відповідальності передбаченої ст. 173 КУпАП відповідно до ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10(десяти)днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

СуддяВ. Е. Дорошинська