Справа № 703/426/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., за участю захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 адвоката Дем`яненка О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

у с т а н о в и в :

29 січня 2024 року інспектором СРПП відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Бобошко Ю.М. складено протокол серії ВАБ №945451 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, відповідно до якого, ОСОБА_1 29 січня 2024 року близько 11 години 00 хвилин за адресою: м. Сміла, бульвар Бобринського, виражався нецензурною лайкою, ображав громадянина ОСОБА_2 у громадському місці. Також під час конфлікту було пошкоджено заднє праве крило автомобіля «Хонда Акорд», д.н.з. НОМЕР_1 .

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, його захисник адвокат Дем`яненко О.А. просив розгляд справи провести без його участі.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 адвокат Дем`яненко О.А. у судовому засіданні зазначив, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 своєї провини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнає. Пояснив, що дійсно між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 29 січня 2024 року близько 11 години 00 хвилин по бульвару Бобринського в м. Сміла був конфлікт, який виник з особистих неприязних відносин ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , оскільки останній раніше був підпорядкований ОСОБА_1 та був звільнений ним. Вказав, що ОСОБА_2 було притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, за обставин, які є аналогічними обставинам, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №945451 від 29 січня 2024 року. Також зазначив, що в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а до протоколу про адміністративне правопорушення, після його складання та отримання його копії ОСОБА_1 , працівником поліції внесені додаткові відомості, що, на думку захисника, свідчить про те, що такий документ є неналежним доказом та не може прийматися судом для підтвердження вини особи. За вказаних обставин просив провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Заяв, клопотань, додаткових пояснень по суті справи від нього на адресу суду не надійшло.

Суддя, заслухавши доводи захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП, адміністративна відповідальність за вказаною частиною статті настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вказаного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Згідно ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №945451 від 29 січня 2024 року, працівник поліції зазначив, що ОСОБА_1 29 січня 2024 року близько 11 години 00 хвилин за адресою: м. Сміла, бульвар Бобринського, виражався нецензурною лайкою, ображав громадянина ОСОБА_2 у громадському місці. Також під час конфлікту було пошкоджено заднє праве крило автомобіля «Хонда Акорд», д.н.з. НОМЕР_1 , при цьому вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковані працівником поліції за ст.173 КУпАП.

Нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Чіпляння - це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне загороджування виходу або проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї та інші подібні дії.

Способи вчинення хуліганських дій, що посягають на моральність, різноманітні.

Так, з аналізу змісту ст.173 КУпАП слідує, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву - явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій. При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, зокрема якщо такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим, то такі дії порушника, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень чи як злочин проти особи. Аналогічну думку висловив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року.

Однак, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №945451 від 29 січня 2024 року не розкрита суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

При викладені складу адміністративного правопорушення, не визначена його об`єктивна сторона, тобто не зазначено, що було порушено діями ОСОБА_1 громадський порядок чи спокій громадян, не зважаючи на те, що ці обставини є обов`язковими ознаками складу адміністративного правопорушення.

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Як встановлено під час судового розгляду шляхом дослідження доказів, між особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 та потерпілим ОСОБА_2 , за обставин, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, відбувався конфлікт, який, як зазначив захисник Дем`яненко О.А. та це не спростовується матеріалами справи, виник внаслідок звільненням ОСОБА_1 потерпілого ОСОБА_2 з роботи.

Про наявність між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 саме конфлікту, свідчить також і відображені у протоколі про адміністративне правопорушення працівником поліції обставини, а саме що внаслідок такого конфлікту був пошкоджений автомобіль.

За вказаних обставин, дії ОСОБА_1 не можуть бути розцінені як такі, що вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, натомість такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим.

Крім того, суддя звертає увагу, що у провину особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 працівником поліції ставиться у провину те, що під час конфлікту було пошкоджено заднє праве крило автомобіля «Хонда Акорд», д.н.з. НОМЕР_1 , при цьому працівник поліції не розкриває дії саме ОСОБА_1 , які призвести до пошкодження транспортного засобу, а також не вказує, що такі дії були умисними.

Також, як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, обвинувачення ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, ґрунтується виключно на поясненнях потерпілого ОСОБА_2 , які жодним належним та допустимим доказом не підтверджені, при цьому, з урахуванням наявності у потерпілого ОСОБА_2 та особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 особистих неприязних відносин, такі пояснення потерпілого суддею піддаються сумніву, внаслідок чого ці пояснення не можуть бути єдиним доказом вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Таким чином, дії ОСОБА_1 , які зазначені у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення, не містять об`єктивної та суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, підлягає закриттю, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір стягується виключно у разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю, судовий збір з нього стягненню не підлягає.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.40-1, 173, 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя І.Я. Биченко