Справа № 357/4203/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.04.2024 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Т. В. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Полку патрульної поліції у місті Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого працівником технагляду на ТОВ «ФУД Плейс», РНОКПП: в матеріалах справи відсутній, паспорт серії НОМЕР_1 виданий 16.01.2007 Білоцерківським МВМ № 1 МВС України в Київській області, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 986484, 07.03.2024 близько 09:00 год по бульвару Олександрійському, 70, в м. Біла Церква Київської області ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою до ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та вчинив дрібне хуліганство, за що відповідальність передбачена ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 своєї винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що 09.03.2024 близько 08:00 год він сильно поспішав до м. Києва, під`їхав до відділення «Приватбанку» по бульвару Олександрійському в м. Біла Церква, щоб зняти гроші у банкомату. Підійшовши до банкомату, там була черга, один хлопчина знімав гроші, стояло дві жіночки, він поросив його пропустити, бо дуже поспішає. Хлопець подивився на нього, щось доробив, і пропустив його. Бабуся цього хлопця почала бурчати, говорила навіщо він його пропустив, що через таких як він не можна гроші отримати. Друга жіночка, яка стояла, сказала їй, що навіщо знімати гроші по 1000, якщо можна зняти однією сумою. Він зняв гроші, але забув у банкомату свою картку, тому що бабуся почала кричати, ображати, матюкатися, він намагався її заспокоїти її словами, але не вдалося, тому потім зняв з неї шапку та відкинув у сторону, сказав, щоб вона охолодилася, і пішов. Потім почув, що бабуся кричить, щоб ОСОБА_3 чи ОСОБА_4 , вже не пам`ятає, не чіпав його. Він зупинився, повернувся, а той хлопчина йшов на нього, він підняв руки і сказав, щоб він слухався бабусі і не чіпав його. Потім сів у своє авто і поїхав у напрямку площі Волі. Потім його знайшли працівники поліції, він повернувся на місце події, де було вже багато працівників поліції. Останні повідомили йому, що та бабуся впала, їй викликали ШМД. Повідомив, що нецензурною лайкою не виражався, говорив ввічливо.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне затримання серії ВАБ № 986484 від 07.03.2024; довідку Філії КЗ КОР «КОЦЕМД та МК «Білоцерківська станція екстреної медичної допомоги» від 07.03.2024 видану ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_1 від 07.03.2024, відеозапис, доданий до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 986484 від 07.03.2024, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне та повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ЗУ «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. № 2899-1 У).

Нецензурна лайка - це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 04.10.2012 (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Фактичні обставини справи свідчать, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт на ґрунті черговості зняття грошей з банкомату. Такі обставини, встановлені у судовому засіданні підтверджують відсутність у діях ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема гучного крику на адресу ОСОБА_2 , спрямованого на порушення громадського порядку та спокою громадян.

До матеріалів справи долучено довідку Філії КЗ КОР «КОЦЕМД та МК «Білоцерківська станція екстреної медичної допомоги» від 07.03.2024 видану ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_1 від 07.03.2024, відеозапис на якому зафіксовано оформлення протоколу про адміністративне правопорушення. Будь-яких інших доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, а саме гучного крику, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян, посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення долучено не було.

Викликати в судове засідання дл ядопиту потерпілу ОСОБА_2 не представилось можливим, оскільки ані протокол про адміністративне правопорушення, ані додані до нього матеріали не містять відомостей про адресу місця її проживання, номер телефону.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність у діях ОСОБА_1 порушення громадського порядку чи спокою громадян, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого останній адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП при наявності обставин, передбачених ст. 247 КУпАП, виноситься постанова про закриття справи.

На підставі викладеного і керуючись ст. 173, 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяТетяна КЛЕПА