ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/534/24

Провадження № 3/293/399/2024

10 квітня 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглядаючи адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 185 та ст. 173 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

04.04.2024 до Черняхівського районного суду Житомирської області надійшли протоколи про адміністративні правопорушення серії ВАВ №846740 від 01.04.2024, серії ВАВ №920911 від 01.04.2024, відносно ОСОБА_1 про вчинення останнім адміністративних правопорушень, передбачених за ст. 185 та ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколів автоматизованого розподілу судових справ між суддями 04.04.2024 вищевказані адміністративні матеріали розподілені для розгляду судді Л.В.Лось.

Постановою суду від 08.04.2024 вищевказані адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. ст. 185, 173 КУпАП суд об`єднав в одне провадження та присвоїв єдиний унікальний номер судової справи № 293/534/24 та номер провадження 3/293/399/2024.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 846740 від 01.04.2024 убачається, що гр. ОСОБА_1 , 01.04.2024 близько 09 год 55 хв в АДРЕСА_2 , не виконував неодноразове законне розпорядження про припинення правопорушення, шарпав працівників поліції за одяг, поводив себе зухвало та нахабно, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Крім того, відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 920911 від 01.04.2024 убачається, що ОСОБА_1 , 01.04.2024 об 09 год 55 хв в АДРЕСА_2 , відносно працівників поліції вчинив дрібне хуліганство, а саме ображав нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, намагався вчинити бійку, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Перед початком розгляду справи про адміністративне правопорушення суд роз`яснив особі, яка притягається до адміністративної відповідальності права та обов`язки, передбачені ст.63 Конституції України та ст. 268 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 , вину у вчиненому правопорушенні визнав, щиро розкаявся.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд дійшов наступного висновку.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В ході розгляду справи, суд встановив, що відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення правопорушення серії ВАВ № 846740 від 01.04.2024 убачається, що гр. ОСОБА_1 , 01.04.2024 близько 09 год 55 хв в АДРЕСА_2 , не виконував неодноразове законне розпорядження про припинення правопорушення, шарпав працівників поліції за одяг, поводив себе зухвало та нахабно, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Диспозиція ст. 185 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення особою злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення тих же дій щодо члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Об`єктом цього правопорушення виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі поліцейського під час виконання ним службових обов`язків, а також в учиненні таких самих дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця через їхню участь в охороні громадського порядку.

З суб`єктивно сторони даного адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП підтверджується доданими до матеріалів про адміністративне правопорушення доказами, а саме: протоколом АА № 191086 про адміністративне затримання від 01.04.2024 (а.с. 3), рапортами поліцейських СРПП ВПД №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 01.04.2024 (а.с.5,6), письмовими пояснення понятої ОСОБА_2 (а.с. 7), письмовими поясненнями понятого ОСОБА_3 (а.с. 8).

За таких обставин дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ст.185 КУпАП, як злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Крім того, відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 920911 від 01.04.2024 убачається, що ОСОБА_1 , 01.04.2024 об 09 год 55 хв в АДРЕСА_2 , відносно працівників поліції вчинив дрібне хуліганство, а саме ображав нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, намагався вчинити бійку, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Вина ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП підтверджується доданими до матеріалів про адміністративне правопорушення доказами, а саме: рапортами поліцейських СРПП ВПД №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 01.04.2024 (а.с.5,6), письмовими пояснення понятої ОСОБА_2 (а.с. 7), письмовими поясненнями понятого ОСОБА_3 (а.с. 8).

За таких обставин дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Суд неупереджено, всебічно та повно оцінивши всі докази по справі дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.ст. 185, 173 КпАП України є повністю доведеною.

Разом з тим, суд бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції України та законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання для того, щоб втручання (вилучення спеціального права) вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити особистий надмірний тягар для особи.

Згідно ст. 280 КУпАП обставин, які обтяжують чи пом`якшують відповідальність, визначені статтями 34-35 КУпАП судом не встановлено.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно зі ст. 17 КУпАП України, у справі не встановлено. Терміни притягнення до адміністративної відповідальності не збігли.

При накладенні адміністративного стягнення, відповідно до ст. 33 КУпАП, враховується характер вчиненого правопорушення та особа порушника.

Відповідно до положень ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Таким чином, зважаючи на норми ст. 36 КУпАП суд дійшов висновку про остаточне накладення на ОСОБА_1 стягнення у межах санкції ст.185 КУпАП, оскільки правопорушення за диспозицією даної статті є більш серйозним ніж за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 34-35, 36, 40-1, 173, 185, 245, 251, 252, 256, 291, 294, 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 136,00 грн (сто тридцять шість гривень 00 копійок).

2. ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 грн (п`ятдесят одна гривня 00 копійок) .

3. На підставі частини 2 статті 36 Кодексу України про адміністративні правопорушення накласти на ОСОБА_1 остаточне адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 136,00 грн.

4. Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) судовий збір в дохід держави в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Роз`яснити особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Згідно ст. 308 КУпАП, у порядку примусового виконання постанови, про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з моменту набрання нею законної сили.

Суддя Людмила ЛОСЬ