1Справа № 335/2703/24 3/335/956/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Романько О.О., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданий Орджонікідзевським РВ УМВС України в Запорізькій області від 06.10.1999, пенсіонерки, тел. НОМЕР_2 ,-

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

16.02.2024 о 14 год. 45 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи у другому під`їзді буд. АДРЕСА_2 біля вхідних дверей безпричинно влаштувала конфлікт, у ході якого ображала нецензурною лайкою, погрожувала фізичною розправою гр. ОСОБА_2 , потім зайшла у свою квартиру, де взяла дерев`яну палку (качалку) та нанесла кілька ударів по руці та тілу ОСОБА_2 , чим спричинила тілесні ушкодження.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнала, вказала, що конфлікт розпочала потерпіла, яка вже тривалий час до неї ставиться негативно. Оскільки вона не могла більше терпіти безпідставного цькування з боку потерпілої, то зайшовши до себе в квартиру взяла качалку для тіста та вийшовши на сходову площадку нанесла декілька ударів ОСОБА_2 по тілу, але била не з усієї сили, при цьому сказала декілька образливих слова останній. Вважає, що через поведінку потерпілої її вини у вчиненому зовсім немає, оскільки вона таким чином тільки постояла за себе.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, наявні у ній докази у сукупності, суддя встановила наступні обставини.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку у громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок урегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі.

Поняття «громадського порядку» розглядається в широкому та вузькому значенні. У широкому значенні громадський порядок система, порядок суспільних відносин, що складаються під впливом соціальних норм при провідній ролі правових норм. У такому розумінні громадський порядок створює сприятливі умови для успішного розвитку суспільства загалом, ефективного функціонування його соціальних інститутів і всієї політичної системи. У вузькому значенні громадський порядок розумівся як система відносин, що складаються при знаходженні громадян у громадських місцях: на вулицях, площах, у садах, у громадському транспорті, видовищних заходах, підприємствах торгівлі та громадського харчування і т.п. Для громадських місць є характерним: доступність їх для населення, необхідність забезпечення громадян можливістю користуватися правами, що їм належать, захисту їхнього життя і здоров`я, честі, гідності та майна.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Вивчивши обставини справи та оцінивши у сукупності зібрані і досліджені докази, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, що полягає у вчиненні нею дрібного хуліганства, яке виразилось в нецензурній лайці, погрозах та завданні ушкоджень гр. ОСОБА_2 в громадському місці, що порушило громадський порядок і спокій громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення підтверджується зібраними матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 906222 від 20.02.2024; рапортами від 16.02.2024; поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_1 від 16.02.2024, протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 16.02.2024, копією висновку ургентного травматолога від 16.02.2024.

Також суд вважає, що ОСОБА_1 в своїх поясненнях в судовому засіданні фактично вказала на наявність своєї вини, але безпідставно вважала, що її поведінка була правомірною та направленою на захист її прав чи інтересів.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самою особою, що притягується до адміністративної відповідальності, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

За даних обставин, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство, тобто висловлювання нецензурною лайкою та погроз в громадському місці, а тому її слід притягнути до адміністративної відповідальності та накласти на неї адміністративне стягнення.

При накладенні стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь її вини, майновий стан, на утриманні будь-яких осіб не має, інвалідності щодо неї не встановлено, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність судом не встановлено, а тому приходить до переконання, що до неї слід застосувати стягнення у виді штрафу, яке буде достатньою мірою відповідальності та сприятиме меті виховання особи.

Згідно статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, стягується судовий збір.

У матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні дані, які б підтверджували звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 33-35, 40-1, 173, 221, 251, 280, 283-284, 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 грн. (п`ятдесят одна грн. 00 коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в дохід Держави судовий збір в розмірі 605,60 грн. (шістсот п`ять грн. 60 коп.).

Відповідно до ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України.

Постанову про накладення адміністративного стягнення, звернути до виконання протягом трьох місяців з дня винесення.

Про виконання постанови, повідомити Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: О. О. Романько