Справа № 204/2735/24
Провадження № 3/204/1301/24
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Токар Н.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої програмістом у ТОВ «Softserve», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №383934 від 05.03.2024 року, 16 лютого 2024 року близько 10 год. 00 хв. за адресою: м.Дніпро, пров.Січовий, буд.18 громадянка ОСОБА_2 образливо чіплялась до громадянки ОСОБА_3 тим самим порушила громадський порядок та вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_2 з`явилась, свою вину не визнала. Пояснила суду, що дійсно у вказаний в протоколі час знаходилась на подвір`ї біля будинку №18 пров.Січовий у м.Дніпрі, де сталась «ситуація» із сусідкою. Проте, ОСОБА_2 жодних протиправних дій не вчиняла відносно сусідки та не ображала її, навпаки сусідка хотіла вчинити сварку із ОСОБА_2 .

Вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, вивчивши та дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Конкретні прояви цього правопорушення різноманітні. Таке розмаїття законодавець визначив терміном «інші подібні дії», до яких необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

З пояснень ОСОБА_2 вбачається, що вона не порушувала жодним чином громадський порядок, нецензурно не виражалась, тобто ніяких дій, що можуть бути віднесені до дрібного хуліганства, не вчиняла.

Будь-яких доказів на спростування пояснень ОСОБА_2 органами поліції суду надано не було, що ставить під сумнів вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

На підтвердження вчинення ОСОБА_2 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП суду було надано: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №383934 від 05.03.2024 року (а.с.1); пам`ятку правопорушника про ознайомлення із правами підписаною ОСОБА_2 (а.с.2); протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 16.02.2024 року із якого вбачається, що громадянка ОСОБА_3 просить прийняти заходи до своїх сусідів з буд. АДРЕСА_3 (а.с.3); заяву громадянки ОСОБА_3 від 16.02.2024 року у якій остання зазначає, що її сусід ОСОБА_4 ломився до неї додому та потім напав на неї (а.с.4); письмові пояснення ОСОБА_5 від 05.03.2024 року у яких остання зазначає, що 16.02.2024 року близько 10 год. 30 хв. вона стала свідком сварки сусідів ОСОБА_6 та Христі. Так, ОСОБА_6 зірвала шапку з Христини та вони почали сваритись; додатково свідок зазначила, що ОСОБА_6 завжди залишає своє сміття у дворі на спільній ділянці загального користування, що заважає усім сусідам (а.с.5); письмові пояснення ОСОБА_7 від 05.03.2024 року у яких остання зазначає, що 16.02.2024 року близько 10 год. 00 хв. вона стала свідком конфлікту між сусідами ОСОБА_8 та ОСОБА_6 . Так, ОСОБА_6 полізла бити ОСОБА_8 через зроблене їй зауваження; Христина спокійно говорила (а.с.6); письмові пояснення ОСОБА_2 від 05.03.2024 року (а.с.7).

Так, складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та в силу положень статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді судом справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Проте, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, за відсутності інших об`єктивних доказів на підтвердження факту вчинення правопорушення, не може слугувати доказом винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вищевикладене свідчить про те, що поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, з огляду на викладене вище, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у зв`язку з чим відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ст. 247, ст. 283, п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська шляхом подачі скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.В. Токар