справа №176/193/24
провадження №3/176/73/24
26 січня 2024 року Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Волчек Н.Ю. розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з відділення №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності неповнолітнього ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП,-
В С Т А Н О В И В:
Згідно протоколу серії ААД №489560 від 28.10.2023 року, ОСОБА_1 28.10.2023 о 12 год. 58 хв. в м. Жовті Води керував мотоциклом Geonscambler 250 д.н. НОМЕР_1 по вул. Кропоткіна на перехресті з вулицею Івана Франка при виконанні обгону не впевнився в безпечності скоїв зіткнення з автомобілем SEAT LEON д.н. НОМЕР_2 , який рухався попутно і повертав ліворуч на вул. Івана Франка. При ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, чим порушив вимоги п. 14.6 ПДР, за що передбачена відповідальність за ст. 124 КУпАП".
Так, постановою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 10 листопада 2023 року матеріали вищезазначеної справи було повернуто на до оформлення з підстав того, що в протоколі про адміністративне правопорушення не встановлено час його вчинення. Крім того, було встановлено, що при складанні протоколу порушено право на захист ОСОБА_1 , оскільки складено протокол відносно неповнолітньої особи за відсутності законного представника чи захисника. Ці ж самі підстави повернення матеріалів справи на дооформлення зазначені у постанові Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 13 грудня 2023 року.
Поліцейська СРПП ВП №5 Камянського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, ОСОБА_2 , в рамках дооформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення не знайшла нічого кращого, ніж витравити зміст протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №489560, оскільки написала його ручкою, яка має властивості до стирання і написати новий зміст протоколу, при чому змінивши фабулу правопорушення та пункт правил дорожнього руху України, на який вона послалась, як на підставу скоєння неповнолітнім ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Все це вона зробила за відсутності учасників справи та їх законних представників, тобто по суті підробила протокол про адміністративне правопорушення. Доказом цьому є копія протоколу, який ОСОБА_2 вручила на місці його складання потерпілій особі, який суттєво відрізняється від оригіналу протоколу про адміністративне правопорушення, представленого на розгляд суду, хоча серія і номер протоколу співпадають.
Беручи до уваги ці порушення суду не залишилось нічого іншого, ніж закрити провадження по даній справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі, без підтвердження іншими належними та допустимими доказами, не є безумовним та беззаперечним доказом доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи, в якому фактично формуються обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення.
Нормативним актом, який регулює ці правовідносини є Інструкція з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України №1395 від 07.11.2015 р.
Відповідно до даної інструкції не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.
Цілий розділ даної інструкції відведено для роз`яснення особливостей складання матеріалів про адміністративне правопорушення відповідальність за яке передбачена ст. 124 КУпАП
Так, у разі порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна, на місці дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) складається протокол про адміністративне правопорушення стосовно цих осіб, до якого додаються: 1) схема місця ДТП (додаток 8), яку підписують учасники ДТП та поліцейський; 2) пояснення учасників пригоди та свідків (у разі їх наявності); 3) показання технічних приладів (у разі їх наявності); 4) показання засобів фото- та/або відеоспостереження (у разі їх наявності); 5) інші матеріали, які необхідні для прийняття рішення у справі. У випадках, коли внаслідок ДТП її учасникам заподіяно тілесних ушкоджень, викликається слідчо-оперативна група для проведення слідчих дій на місці пригоди відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України. Поліцейський в порядку звітування за результатами реагування на повідомлення про кримінальні та адміністративні правопорушення складає рапорт на керівника відповідного підрозділу поліції, який передається уповноваженій особі підрозділу поліції. На місці ДТП за вимогою учасників ДТП їм надається можливість зробити фотографію схеми ДТП. У випадку відсутності технічної можливості копія схеми ДТП та фотографії з місця ДТП надаються за письмовою заявою в підрозділі поліції у разі, якщо матеріали не було надіслано за належністю. На схемі місця ДТП графічно зображуються та фіксуються такі об`єкти: 1) ділянка дороги, на якій сталась ДТП; 2) сталі орієнтири, до яких на схемі здійснена прив`язка об`єктів та слідів; 3) транспортні засоби, причетні до ДТП, координати їх розміщення відносно елементів проїжджої частини та сталих орієнтирів; 4) сліди гальмового шляху коліс транспортних засобів: їх розміщення відносно елементів проїжджої частини; довжина від їх початку до кожного колеса транспортного засобу із зображенням місць розривів; довжина слідів на ділянках з різним покриттям; 5) інші сліди та предмети, що стосуються пригоди: розміщення частин та об`єктів (уламки кузова, частинки фарби, уламки скла, осипання ґрунту, сліди рідини), що відокремилися від транспортного засобу, відносно елементів проїжджої частини, транспортних засобів; площа розсіювання уламків скла, осипання ґрунту; 6) координати місця зіткнення, наїзду відносно сталих орієнтирів; 7) ширина проїжджої частини разом з роздільними смугами; 8) ширина тротуарів, узбіччя; 9) розміри ділянок з різним станом дорожнього покриття; 10) розміри та розміщення дефектів дорожнього покриття; 11) розташування дорожньої розмітки; 12) розташування світлофорів, дорожніх знаків та інших засобів технічного регулювання дорожнього руху; 13) розташування шлагбаума, засобів сигналізації, дорожніх знаків на підході до залізничного переїзду. В обов`язковому порядку на схемі місця ДТП заповнюється таблиця дорожніх умов та зазначаються назви об`єктів, зображених на схемі. На зворотному боці схеми місця ДТП зазначаються: 1) марка (модель) пошкодженого транспортного засобу; 2) номерний знак транспортного засобу; 3) власник (співвласник) транспортного засобу; 4) серія та номер полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів та назва страхової організації, яка його видала, а у разі його відсутності - посвідчення відповідної категорії осіб, для яких наявність полісу не є обов`язковою; 5) перелік видимих (зовнішніх) пошкоджень транспортного засобу, які сталися внаслідок ДТП; 6) вид пригоди; 7) кількість учасників ДТП; 8) порушення пункту Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306; 9) результати огляду на стан сп`яніння (у випадку його проведення); 10) тип транспортного засобу. Зазначена інформація підтверджується підписами водіїв транспортних засобів. При складанні схеми місця ДТП рекомендується: 1) застосовувати спеціальне креслярське приладдя (лінійки, лекала); 2) користуватися загальноприйнятими графічними зображеннями об`єктів та умовними позначками; 3) не порушувати масштабу зображення; 4) деталізувати ту чи іншу ділянку схеми пригоди; 5) використовувати винесення фрагментів за схему. 6. У випадках, коли для прийняття об`єктивного рішення виникає необхідність для отримання додаткових даних, поліцейський, який оформлює матеріали ДТП, протягом доби передає оформлені матеріали ДТП для подальшого розгляду уповноваженій особі підрозділу поліції, на території обслуговування якого сталася пригода. 7. Уповноважена особа підрозділу поліції під час розгляду матеріалів ДТП повинен(на) в найкоротший строк, але не більше одного місяця з дати вчинення ДТП, встановити всі обставини її скоєння, вжити інших заходів щодо об`єктивного визначення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 124 КУпАП, скласти відносно такої особи протокол про адміністративне правопорушення та в п`ятиденний строк надіслати його до відповідного суду.
Жодного пункту даної інструкції, судячи з матеріалів справи, які надходять до суду працівники поліції при оформленні ДТП не дотримуються. Не дотрималась і в даному випадку цієї інструкції і поліцейська ОСОБА_2 , не склала схему місця ДТП, не вчинила дій щодо перевірки учасників ДТП на стан алкогольного сп`яніння, не залучила при складанні матеріалів адміністративної справи, щодо неповнолітньої особи законного представника неповнолітнього та ще й вчинила дії щодо викривлення даних у протоколі про адміністративне правопорушення (фальсифыкацыя даних), а також приховала від суду відео скоєння ДТП, з камери відео спостереження встановленій на даному перехресті, яке ж сама надавала учасникам для огляду під час складання матеріалів та яке, згодом до матеріалів справи додав представник неповнолітнього ОСОБА_1 .
Сам обов`язок щодо збирання доказів, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Суд зауважує, що в справах проти України Європейський Суд розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КУпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним (див. пункт 33 рішення у справі «Гурепка проти України» (F 2)) та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.
Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.
Відеозапис віднесений выдповыдно до ч. 1 ст. 251 КУпАП до джерел доказів.
Відповідно до положень п. 1.3, п. 3.3 розділу ІІІ «Інструкції про порядок зберігання, видачі, приймання, використання нагрудних відеокамер (відеореєстраторів) працівниками патрульної поліції та доступ до відеозаписів з них», затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції НПУ від 03.02.2016 №100, необхідність відеофіксації: «використання нагрудних відеокамер (відео реєстраторів) як превентивного поліцейського заходу є важливим елементом функціонування патрульної поліції, покликаним гарантувати чесність, відкритість та антикорупційну спрямованість діяльності патрульної поліції». Випадки застосування такого превентивного заходу: «нагрудна відеокамера (відео реєстратор) повинна активуватись працівником патрульної поліції та знаходитись у режимі відео-зйомки при будь-якому контакті з особами, зокрема, але не виключно: при оформленні дорожньо-транспортної пригоди; при перевірці документів; при поверхневому; при загрозі використання фізичної сили, спеціальних засобів або вогнепальної зброї; при наданні допомоги особам; у випадках, коли усвідомлення особою факту відео-фіксації її поведінки може сприяти вирішенню конфліктної ситуації. Відповідно до п. 3.5 розділу ІІІ Інструкції, «після активації нагрудної відеокамери (відео реєстратора) все спілкування повинно бути записане безперервно».
Однак, незважаючи на те, що у даному випадку мала місце відео фіксація події, поліцейська ОСОБА_2 не знайшла потрібним долучати її до матеріалів справи про адміністративне правопорушення. І хочу звернути увагу, що це непоодинокий випадок, коли саме цей працывник полыцыъ - ОСОБА_2 не долучаэ відеозапис події, який здебільшого є єдиним доказом вчинення правопорушення до матеріалів справи про адміністративне правопорушення. Суд вбачає у цьому умисел та корупційну складову таких дії, адже поліцейський при складанні протоколу про адміністративне правопорушення усвідомлює, що відео фіксація події є єдиним джерелом доказування у даному випадку, оскільки не відбирає ні пояснень свідків, не складає акту про відмову правопорушника від надання будь-яких пояснень та підписання протоколу про адміністративне правопорушення, не складає направлення правопорушника на огляд із зазначенням у ньому в присутності двох свідків про те, що правопорушник відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння, та інше, тобто не виконує жодних дій, передбачених Інструкцією.
Такі виявлені судом порушення щодо неналежного виконання поліцейськими своїх професійних обов`язків, призводять до того, що суд позбавлений можливості визначити чи мало місце адміністративне правопорушення, яке ставиться в провину правопорушнику та змушений закривати справу за відсутності складу правопорушення.
Повернення матеріалів справи про адміністративне правопорушення, органу, який його склав для належного дооформлення показало свою неефективність, оскільки матеріал повертається до суду після дооформлення у тому ж вигляді без виконання жодних дій, на які вказував суд у своїй постанові про повернення справи на дооформлення та здебільшого після спливу строку притягнення особи до адміністративної відповідальності визначеною ст. 38 КУпАП.
Додатково повідомляю, що всіх присутніх працівників патрульної поліції, які приймали участь у фіксуванні та формуванні адміністративних матеріалів встановити неможливо у зв`язку із відсутністю відео з їх нагрудної бодікамери.
За приписами ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
При цьому, згідно до ст. 1, 6, 7 Закону України «Про Національну поліцію», Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації.
Зі змісту ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» слідує, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.
За вказаних обставин, суд вважає необхідним для усунення подібних порушень законодавства довести вищевикладені обставини до відома начальнику відділення №5 Кам`янського РУП, начальнику ГУНП в Дніпропетровській області та керівнику Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області, шляхом винесення окремої постанови, застосувавши загальні принципи верховенства права, невідворотності покарання та аналогію закону, які містить такий інститут судового реагування, як окремі ухвали.
Таке несумлінне та недбале ставлення працівниками поліції, які оформляли матеріали справи про адміністративне правопорушення до виконання своїх службових обов`язків є наслідком уникнення правопорушником адміністративної відповідальності, якщо таке мало місце.
Про результати перевірки необхідно негайно повідомити Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.
Керуючись ст. 7, 284 КУпАП, суддя
ПОСТАНОВИВ:
Обставини, викладені в окремій постанові довести до відома начальника відділення №5 Кам`янського РУП, начальника ГУНП в Дніпропетровській області, керівника Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області, для реагування в межах повноважень.
Копію окремої ухвали направити начальнику відділення №5 Кам`янського РУП та начальнику ГУНП в Дніпропетровській області.
Про розгляд окремої ухвали повідомити Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області протягом одного місяця з дня отримання копії даної ухвали та роз`яснити, що залишення посадовою особою без розгляду окремої ухвали суду або невжиття заходів до усунення зазначених в ній порушень закону, а так само несвоєчасна відповідь на окрему ухвалу суду тягне за собою адміністративну відповідальність визначену ст. 185-6 КУпАП.
Окрема постанова по справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом 10 (десяти) днів з дня винесення окремої ухвали шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.
Окрема постанова набирає чинності з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження - з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження.
Суддя Жовтоводського міського суду
Дніпропетровської області Н.Ю. ВОЛЧЕК