"30" січня 2024 р. Справа № 363/6735/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 3 ст. 156, ч. 1 ст. 164-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшли матеріали справи № 363/6736/23 про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 156 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею було визначено суддю Рукас О.В.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 919442 від 31.10.2023 року вбачається, що 31 жовтня 2023 року близько о 20 год. 00 хв. у АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 здійснював роздрібну торгівлю тютюнових виробів та алкогольних напоїв з рук.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 156 КУпАП.

У той же час до Вишгородського районного суду Київської області надійшли матеріали справи № 363/6735/23 про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею було визначено суддю Рукас О.В.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 919441 від 31.10.2023 року вбачається, що 31.10.2023 року близько о 20 год. 00 хв. у АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 за місцем проживання зберігав алкогольні напої та тютюнові вироби без марок акцизного податку для подальшої реалізації.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП - якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Зі змісту наведеного нормативного припису вбачається, що допускається розгляд одним і тим же органом (посадовою особою) справ про адміністративне правопорушення відносно особи, яка вчинила кілька адміністративних правопорушень.

Враховуючи, що ОСОБА_1 вчинив кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються Вишгородським районним судом Київської області, то Суд вважає за доцільне вищевказані справи про адміністративне правопорушення об`єднати в одне провадження для спільного розгляду і вирішення, оскільки правопорушення вчинені одним і тим же правопорушником, в тому ж самому місці. У той же час об`єднаному провадженню необхідно присвоїти № 363/6735/23.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином шляхом направлення SMS-повідомлення про дату, час і місце судового розгляду на його номер телефону, що вказаний у матеріалах справи про адміністративне правопорушення. Про причини неявки ОСОБА_1 не повідомив, будь-яких заяв, клопотань, у тому числі про відкладення судового засідання, від нього не надходило.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини встановлено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У Постанові ВП ВС від 12.01.2023 року у справі № 9901/278/21 було встановлено, що реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Враховуючи ті обставини, що ОСОБА_1 надсилалися SMS-повідомлення про дату, час і місце судового розгляду, що були доставлені на його номер телефону, що вказаний у матеріалах справи про адміністративне правопорушення, а також враховуючи, що у протоколах про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 своїм підписом засвідчив, що його повідомлено про розгляд його справи Вишгородським районним судом Київської області за викликом, то з урахуванням обов`язку сторін з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у їх справи, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та обов`язками, зважаючи на те, що суд обмежений принципами розумних строків, належної правової процедури, строками розгляду справи та накладення адміністративного стягнення, то суд доходить до висновку, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду його справи.

Оскільки ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового розгляду справи про адміністративне правопорушення, клопотань про відкладення судового розгляду не подав, а справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 156, ч. 1 ст. 164-5 КУпАП, відповідно до ч. 3 ст. 268 КУпАП не належать до переліку справ, що розглядаються за обов`язкової присутності особи, що притягається до адміністративної відповідальності, то суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 .

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд доходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 919442 від 31.10.2023 року, складений у присутності ОСОБА_1 та особисто ним підписаний; зауважень та заперечень щодо протоколу та відомостей, викладених у ньому, не виявлено;

- рапортом старшого інспектора чергового Вишгородського РУП ГУНП в Київській області Кухара О.М., зареєстрованого в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції» 31.10.2023 року, з якого вбачається, що 31.10.2023 року отримано та зареєстровано заяву про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 здійснює роздрібну торгівлю алкогольними та тютюновими виробами;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в яких він підтверджує факт здійснення роздрібної торгівлі тютюновими та алкогольними напоями без марок акцизного податку за місцем свого проживання з метою отримання грошей на повсякденне проживання;

- квитанцією про отримання на зберігання речових доказів, з якої підтверджується факт вилучення у ОСОБА_1 за адресою його проживання 48 (сорок вісім) пачок цигарок, 3 (три) п`ятилітрові поліетиленові пляшки з горілчаними виробами, які не мають марок акцизного податку.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку про те, що дії ОСОБА_1 , які виразилися у роздрібній торгівлі тютюновими та алкогольними напоями з рук та в інших місцях, заборонених законом, правильно кваліфіковані за ч. 3 ст. 156 КУпАП; провину ОСОБА_1 вважаю доведеною.

У свою чергу суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-5 КУпАП, звертає увагу на наступні обставини.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені обставини встановлюються у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом повного та всебічного дослідження доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами та інше.

Зі змісту ст. 284 КУпАП вбачається, що одним з можливих наслідків розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення є притягнення особи до адміністративної відповідальності шляхом винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

При цьому суд звертає увагу, що винесення постанови про накладення адміністративного стягнення є одним з найсуворіших наслідків вирішення справи про адміністративне правопорушення, оскільки внаслідок накладення стягнення особа зазнає негативних наслідків особистого, майнового чи організаційного характеру, що безумовно призводить до втручання у сферу її особистих прав, свобод та законних інтересів. Внаслідок цього рішення суду про притягнення особи до адміністративної відповідальності має бути достатнім чином обґрунтованим для забезпечення правомірності та пропорційності втручання у сферу особистих прав особи, якого вона зазнає внаслідок накладення на неї стягнення.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності може бути правомірним результатом розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення, якщо судом у встановленому законодавством порядку шляхом дослідження належних, допустимих, достовірних, достатніх доказів буде встановлено факт вчинення діяння, що відповідно до чинного законодавства містить ознаки складу адміністративного правопорушення, а також вину особи у вчиненні такого діяння.

У ч. 1 ст. 164-5 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку посадовими особами підприємств - виробників, імпортерів і продавців таких товарів.

Об`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення передбачає суспільно-шкідливе діяння у виді здійснення зберігання або транспортування спеціально визначеного предмету правопорушення. У свою чергу предметом правопорушення виступає конкретно визначене коло об`єктів: алкогольні напої, тютюнові вироби, які мають підроблені чи фальсифіковані марки акцизного податку.

Крім того, аналіз диспозиції вказаного нормативного припису також дає можливість зробити висновок, що суб`єкт вказаного правопорушення є спеціальним посадова особа підприємства, яке є підприємством виробником, імпортером, продавцем такого товару.

Оскільки відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок доказування покладається на орган влади (посадову особу), що уповноважені на складання протоколу про адміністративне правопорушення, то в межах даної справи саме на орган поліції та його посадових осіб покладається визначальний обов`язок щодо збирання та надання суду, як органу, уповноваженому на здійснення розгляду справи про адміністративне правопорушення, достатньої сукупності належних, допустимих та достовірних доказів, з яких би суд мав об`єктивну можливість відтворити обставини та факти вчиненого правопорушення та зробити категоричні висновки щодо того, що конкретна посадова особа підприємства-виробника, імпортера або продавця такого товару здійснювала, зокрема, зберігання тютюнових та алкогольних напоїв, які мають підроблені або фальсифіковані марки акцизного податку.

Усупереч вищевикладеному матеріали даної справи складаються з протоколу, рапорту, письмових пояснень особи, яка притягається до відповідальності. Вказані документи не становлять достатню доказу базу для того, щоб зробити висновок, що саме ОСОБА_1 вчинив інкриміноване йому правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

З наданих матеріалів справи не вбачається підтвердження того, що алкогольні та тютюнові вироби, вилучені у ОСОБА_1 , мали підроблені або фальсифіковані марки акцизного податку. Більше того, з письмових пояснень ОСОБА_1 та суті правопорушення, зазначеної у самому протоколі, вбачається, що марки акцизного податку на вилучених виробах були відсутні, а не підроблені чи фальсифіковані.

На кінець, матеріали справи не містять жодного підтвердження того, що ОСОБА_1 наділений ознаками спеціального суб`єкта, тобто є посадовою особою підприємства, яке виробляє, імпортує чи продає алкогольні, тютюнові вироби.

Отже, матеріали справи не містять достатніх належних, допустимих та достовірних доказів, зокрема, пояснень свідків, аудіо-, відеозапису, протоколів огляду та вилучення предметів тощо, з яких би суд мав можливість підтвердити, що ОСОБА_1 , будучи посадовою особою підприємства, здійснював зберігання тютюнових та алкогольних виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

Висунуте обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП, є необґрунтованим та не підтверджується жодним з наданих суду документів, у тому числі самим протоколом про адміністративне правопорушення, який містить опис правопорушення, відмінний від диспозиції ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що відповідно до презумпції невинуватості, яка закріплена у ст. 62 Конституції України, недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, то суд доходить до висновку, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП, як і його вина у вчиненні цього правопорушення, не доведені. Тому провадження у справі про адміністративне правопорушення за фактом вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП, підлягає закриттю з підстав відсутності у діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 34 КУпАП обставин, що пом`якшують відповідальність за вчинене адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 35 КУпАП обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Відповідно до ст.ст. 23, 33 КУпАП при призначенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника та обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність і вважає, що оскільки адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, стягнення слід призначити у виді штрафу відповідно до санкції ч. 3 ст. 156 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, на користь держави стягується судовий збір, розмір якого відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» становить 0,2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Внаслідок цього з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст. ст. 23, 33, 34, 35, 156, 164-5, 279, 280, 283, 284, 285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу № 363/6735/23 про притягнення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП об`єднати зі справою № 363/6736/23 про притягнення ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 156 КУпАП, та присвоїти їм єдиний номер: 363/6735/23.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, та накласти на нього стягнення у виді штрафу у розмірі чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 6 800 (шість тисяч вісімсот) гривень 00 копійок.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Тимчасово вилучені у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , предмети торгівлі: 48 (сорок вісім) пачок цигарок та 3 (три) п`ятилітрові поліетиленові пляшки з горілчаними виробами знищити.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області на протязі десяти днів.

Суддя О.В. Рукас