Справа № 279/399/24 провадження №3/279/425/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 березня 2024 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Недашківська Л.А., з секретарем Хомутовською М.А., за участю ОСОБА_1 , захисника Бугайова Д.М., неповнолітної ОСОБА_2 , розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживає: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 від 29.08.2006 року, РНКОПП НОМЕР_2 , за ст.173-4 ч.3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №547589 від 11.01.2024 року 25.12.2023 о 16.51 год. неповнолітня дитина гр. ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 вчинив дії психологічного характеру, а саме: ображав нецензурною лайкою, висміював зовнішній вигляд в навчальному закладі КМЛ№7 в м.Коростені вул.Музейна, 1 до однокласниці неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дані дії були у часу освітнього процесу систематично, тобто він вчинив булінг, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173-4 ч.3 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні винною у вчиненні адміністративного правопорушення себе не визнала.

Захисник Бугайов Д.М. подав до суду клопотання про закриття провадження в справі, так як обвинувачення є неконкретизованим, не відповідає визначенню булінг та його ознакам, які містять в диспозиції ч.3 ст.173-4 КУпАП. В протоколі не зазначено, які саме насильницькі дії були вчинені ОСОБА_4 по відношенню до ОСОБА_5 .. Недодано беззаперечних доказів систематичності вчинення дій, які можна розцінювати як правопорушення за ч.3 ст.173-4 КУпАП. Час скоєння правопорушення не відповідає дійсності, оскільки 25.12.2024 ОСОБА_3 взагалі не було в школі, так як хворів.

Неповнолітній ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначив, що конфлік з однокласницею існує, він двосторонній.

Неповнолітня ОСОБА_2 в судовому засіданні зазначила, що конфліктна ситуація існує давно.

Суд, заслухавши учасників, свідків, дослідивши матеріали адміністративної справи, приходить до наступного.

Згідно з вимогами ст.ст.245, 252, 280 КУпАП під час провадження у справах про адміністративні правопорушення має бути забезпечене всебічне, повне та об`єктивне дослідження всіх обставин справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною третьою статті 173-4 КУпАП передбачено відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого, вчинені малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст.252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Так, на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушень, передбаченого ч.3 ст. 173-4 КУпАП, суду надані такі докази: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД№547589 від 11.01.2024, рапорт інспектора чергового Коростенського РУП ГУНП в Житомирській обаласті, протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 26.12.2023, письмовими поясненнями ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_24 , протокол №1 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) в КМЛ №7 від 27.12.2023 року, характеристика ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , висновком за результатами психологічного дослідження неповнолітніх.

Згідно з п. 3-1 ст.1 Закону України «Про освіту» булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Нормами ч.1 статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про охорону дитинства» кожній дитині гарантується право на свободу, особисту недоторканність та захист гідності. Дисципліна і порядок у сім`ї, навчальних та інших дитячих закладах мають забезпечуватися на принципах, що ґрунтуються на взаємоповазі, справедливості і виключаютъ приниження честі та гідності дитини.

Частинами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, встановлюється, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Згідно зі ст.27 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.

Відповідно до вимог ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол про адміністративне правопорушення є одним з джерел доказів у справі про адміністративне правопорушення, а тому дотримання правил щодо його складання є обов`язковим.

Відповідно до п.9 Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1376, зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол, з конкретизацією суті порушення.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено дату та час вчинення правопорушення "25.12.2023 о 16.51 год"., а саме те, що неповнолітня дитина гр. ОСОБА_1 , ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_2 вчинив дії психологічного характеру відносно неповнолітньої однокласниці ОСОБА_2 , однак на спростування діяння, зазначеного в протоколі, захисником було надано копію витягу з класного журналу відвідування учнів 9-В класу за грудень 2023 року та довідку від КНП "Центр ПМСД" Коростенської міської ради ОСОБА_3 знаходився на амбулаторному лікуванні з 22.12.2023 по 27.12.2023 з діагнозом ГРВІ.

Крім того, зазначений протокол про адміністративне правопорушення не містить також і відомостей про: систематичність (повторюваність) діяння; дії та наслідки, які були заподіяні потерпілій особі кривдником, в той час як правопорушення, відповідальність за яке встановлена ст.173-4 КУпАП, передбачає наявність потерпілої від допущеного правопорушення особи, фактору системності та форму дій чи бездіяльності, що призвели до конкретних наслідків.

Таким чином, суддя не може дійти висновку щодо того, що протокол про адміністративне правопорушення містить усі необхідні відомості, аби він міг вважатися належним та достатнім актом обвинувачення, яким встановлені усі необхідні обставини справи, який відповідає вимогам ст.256 КУпАП та Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року №1376, а документи, що долучені до нього, достатніми та належними доказами провини ОСОБА_1 .

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Згідно приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, суддя дійшов висновку, матеріали не містять належних доказів вчинення неповнолітнім ОСОБА_3 , 25.12.2023 р. булінгу неповнолітньої ОСОБА_2 , за що ОСОБА_1 як матір неповнолітньої особи, яка у віці від 14 до 16 років вчинила дії, передбачені ст.173-4 ч.1 КУпАП, несе відповідальність відповідно частини 3 ст.173-4 КУпАП, провадження в справі на підставі п.1 ст.247 КУпАП підлягає закриттю за відсутності події адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.173-4, 221, 247, 251-252, 268, 277, 280, 283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст.173-4 ч.3 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-4 ч.3 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її винесення через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області.

Суддя Недашківська Л.А.

копія згідно з оригіналом