ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/6809/23 Головуючий суддя І інстанції Лисиченко С.М.
Апеляційне провадження № 33/818/112/24 Суддя доповідач Шабельніков С.К.
Категорія: ч.5 ст.126 КУпАП
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2024 року м.Харків

Суддя Харківського апеляційного суду Шабельніков С.К., за участю секретаря - Вакули Н.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 23 жовтня 2023 року у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Цією постановою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, тимчасово непрацевлаштовану, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

- визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 126 КУпАП, та на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 40 800 грн. 00 коп., з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 5 років, без оплатного вилучення транспортного засобу.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 536 грн. 80 коп.

Постановою встановлено, що згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ААБ №268634 від 23.07.2023 року, 23.07.2023 року о 19 год. 11 хв. в м.Харкові по вул.Барабашова, поблизу буд.38 водій ОСОБА_1 керувала транспортним засобом "Ford Fusion", р.н. НОМЕР_1 , будучі позбавленою права керування. Правопорушення вчинене повторно протягом року. Вказані події відбулися в результаті порушення пункту 2.1а Правил дорожнього руху України ОСОБА_1 .

Дії ОСОБА_1 особою, уповноваженою на складання адміністративного протоколу, кваліфіковано за ч.5 ст.126 КУпАП..

В своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 просила судову постанову скасувати, а провадження у справі закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що суд першої інстанції розглянув справу без її участі, однак остання просила суд відкласти розгляд цієї справи у зв`язку із перебуванням на стаціонарному лікуванні.

Крім того, апелянт зазначає, що суд першої інстанції безпідставно взяв до уваги відомості постанови серії ЕАС №6773279 про застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 20400 гривень за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.126 КУпАП, оскільки зі змісту цієї постанови вбачається, що за нею притягнуто іншу особу, а не ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання в суд апеляційної інстанції ОСОБА_1 не з`явилась, надавши заяву, в якій вона просила провадити апеляційний розгляд за її відсутності у звязку з неможливості прибуття в судове засідання за сімейними обставинами.

Враховуючи наведене, а також вимоги ст.ст. 268 та 294 КУпАП, суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути подану апеляційну скаргу без участі ОСОБА_1 з урахуванням апеляційних доводів, що викладені в апеляційній скарзі, та відомостей матеріалів судового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Згідно вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд повинен повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дати належну оцінку зібраним доказам. Зокрема, суд повинен з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи є винною особа в його вчиненні.

Як вбачається з матеріалів справи, суд першої інстанції не дотримався всіх вказаних вимог закону та дійшов передчасних висновків щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП.

Під час апеляційного перегляду оскаржуваної постанови встановлено, що апелянтом в скарзі наведено об`єктивні відомості, які свідчать про передчасність висновків суду щодо винуватості ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 126 КУпАП.

Відповідно до оскаржуваної постанови вбачається, що суд першої інстанції визнаючи ОСОБА_1 винною послався на відомості письмових доказів, а саме зазначив, що наявність вини ОСОБА_1 підтверджується відомостями: протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №268634 від 23.07.2023; даними довідки про повторність інспектора ВАП УПП в Харківській області ДПП Сухробова Р.; даними, які містяться в рапорті інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Ничика В.; відеозаписами, які містяться на цифрових носіях АЛ7010 ААБ 268634; ААБ268634; постановою серія ЕАС №6773279 про застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 20400 гривень за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.126 КУпАП; постановою Київського районного суду м.Харкова від 19.09.2022 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП та застосування адміністративного стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі 17000 гривень з одночасним позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Однак, відповідно до положень ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, аналізуючи зміст цієї статті, апеляційний суд дійшов висновку, що докази у справі про адміністративне правопорушення підлягають обов`язковій оцінці. Правильна оцінка доказів це найважливіша умова прийняття законного, об`єктивного, обґрунтованого і правильного рішення у справі. Оцінка доказів виявляється у процесуальному закріпленні висновків, які були зроблені судом в результаті проведення такої оцінки.

Так, часитиною 5 статті 126 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частинами другою - четвертою цієї статті.

З оскаржуваної постанови об`єктивно вбачається, що судом першої інстанції не надано належної оцінки відомостям копії постанови серія ЕАС №6773279, згідно якої водій ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керувала автомобілем «SMART CITY», НОМЕР_2 , будучи позбавлена права керування транспортним засобом, у звязку з чим була притягнута до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.126 КУпАП (а.с.6).

Разом з цим, у цій справі до адмністративної відповідальності за ч.5 ст.126 КУпАП притягується фактично іншаособа - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за керування іншого транспортного засобу - "Ford Fusion", р.н. НОМЕР_1 .

Вказані обставини судом першої інстанції не перевірялися, оскільки судовий розгляд всупереч вимог ст.268 КУпАП було проведено без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідження зазначених обставин безпосередньо впливає на вірну кваліфікацію дій ОСОБА_1 у цій справі.

При цьому, до матеріалів судового провадження долучена фотокопія рапорту інспектора роти 5 батальйону 4 УПП в Харківській області Толстого О., якому не надано будь-якої оцінки в оскаржуваній постанові.

Судом першої інстанції також не звернуто увагу на те, що зазначена фотокопія постанови серія ЕАС №6773279 та фотокопія рапорту інспектора Толстого О. не відповідає вимогам засвідчення копій документів державними органами України.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Нормативно-правовими актами, що регулюють порядок засвідчення копій документів, є:

- Національний стандарт України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затверджений наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 ороку № 55 (далі ДСТУ 4163-2003);

- Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року № 1000/5 (далі Правила);

- інструкції з діловодства в окремих органах державної влади та інші.

При цьому в силу пункту 1 Правил, ці Правила встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності (далі - установи). Ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами.

Пункт 5.27 ДСТУ 4163-2003 визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

У силу пункту 8 глави 10 розділу ІІ Правил копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій».

У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи.

На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка «Копія».

При цьому відповідно до пункту 1 глави 10 розділу ІІ Правил порядок виготовлення, засвідчення та видавання копій документів визначається інструкцією з діловодства установи.

Поряд з цим, копії постанови серія ЕАС №6773279 та рапорт інспектора Толстого О., всупереч вимог пункту 5.27 ДСТУ 4163-2003 та пункту 8 глави 10 розділу ІІ Правил, не містять дати засвідчення цих копій та відбитку печатки установи, тобто зазначені документи не містять усіх необхідних реквізитів.

На зазначені обставини не звернуто уваги судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваної постанови.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення без підтвердження іншими належними доказами не є достатнім та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні правопорушення.

Обставини, які зазначені посадовою особою у протоколі про адміністративне правопорушення, повинні узгоджуватись з іншими доказами у справі, тоді вони можуть бути використані судом для висновку про винуватість особи в тому чи іншому правопорушенні.

Також слід зазначити, що згідно положень КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, що інкримінуються особі.

Отже, враховуючи відомості протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №268634 від 23.07.2023 року та відсутності належним чином посвідчених копій документів, які могли підтверджувати наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 126 КУпАП, об`єктивно обумовлювало від суду першої інстанції повернення матеріалів за протоколом серії ААБ №268634 від 23.07.2023 року на дооформлення до Департаменту патрульної поліції УПП в Харківській області.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

За змістом ст. 278 КУпАП, при виявленні недоліків в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному всупереч вимогам ст. 256 КУпАП, або в інших матеріалах, що перешкоджають або унеможливлюють об`єктивний розгляд справи, особа, що провадить підготовку до розгляду справи, повертає матеріали справи відповідному органу, що порушив провадження в адміністративній справі, на дооформлення.

Крім того, у постанові Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року № 14 "Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті" було визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення. Така сама позиція була висловлена й у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 11 "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення".

При цьому належить також врахувати, що відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до заяви ОСОБА_1 (арк.34) вбачається, що вона виявила бажання скористатись своїм процесуальним правом та 23.10.2023 року просила відкласти розгляд цієї справи, оскільки вона знаходилася на лікуванні у КНП ХОР «ОКЛ» у відділенні екстреної невідкладної медичної допомоги з 20.09.2023 року по теперішній час (на той час).

Ця заява була подана до призначеного судового засідання, а суд першої інстанції проігнорував цю заяву та, в порушення вимог ст. 268 КУпАП, розглянув справу без участі ОСОБА_1 , що поза розумним сумнівом свідчить про порушення права на захист останньої.

До своєї апеляційної скарги ОСОБА_1 долучила копію виписки медичної стаціонарного хворого №9.15713, з якої вбачається, що ОСОБА_1 знаходилася на стаціонарному лікуванні у КНП ХОР «ОКЛ» з 20.09.2023 року по 25.10.2023 року.

Поза розумним сумніови зазначені обставини об`єктивно унеможливлювали участь ОСОБА_1 в судовому засіданні, що було призначено на 23.10.2023 року.

Відповідно до вимог ст. 272-2 КУпАП вбачається, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Отже, єдиним способом виклику особи у справі про адміністративне правопорушення є судова повістка. Відповідно до відомостей, які містяться в матеріалах цієї справи вбачається, що судова повістка судом першої інстанції ОСОБА_1 взагалі не направлялась, що свідчить про невиконання судом першої інстанції вимог цієї статті.

Відповідно до довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber» (арк. 33) вбачається, що ОСОБА_1 отримала СМС-повідомлення про розгляд справи стосовно неї 18.10.2023 року, проте заяви про надіслання їй відповідних електронних повідомлень ОСОБА_1 до суду не надавала.

За таких обставин, з урахуванням копії виписки медичної стаціонарного хворого №9.15713, у суду апеляційної інстанції немає підстав вважати, що ОСОБА_1 таким чином намагалась затягнути розгляд справи, оскільки вона дійсно перебувала на стаціонарному лікуванні, у зв`язку з чим просила відкласти розгляд справи для її особистої участі під час судового розгляду, що судом було проігноровано, всупереч вимог ст.268 КУпАП.

Зазначені порушення права на захист ОСОБА_1 також обумовлюють скасування оскаржуваної постанови.

З огляду на вищенаведене, дотримуючись вимог п.3 ч.8 ст.294 КУпАП, апеляційний суд дійшов висновку, що рішення судді є передчасним, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а матеріали цієї справи стосовно ОСОБА_1 , як неповно з`ясовані та неналежно оформлені, - направленню до Департаменту патрульної поліції управління патрульної поліції в Харківській області, який його склав, для доопрацювання та приведення матеріалів за протоколом про адміністративне правопорушення серії ААБ №268634 від 23.07.2023 у відповідність до вимог закону, в тому числі, з урахуванням належного оформлення копій документів долучених до протоколу, що дало б можливість прийняти законне й обґрунтоване рішення.

Згідно норми ч.8 ст.294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та прийняти нову постанову.

Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст. 256 КУпАП та недотримання судом першої інстанції статті 278 КУпАП під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення, унеможливлює прийняття у справі законного та обґрунтованого остаточного судового рішення.

Отже, враховуючи вищезазначені обставини, оскаржувана постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню, а матеріали цієї справи про адміністративне правопорушення - поверненню на доопрацювання до управління патрульної поліції, під час якого слід врахувати вищевикладене та виправити процесуальні недоліки шляхом долучення до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №268634 від 23.07.2023 року належним чином посвідчених копій документів, які підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП.

У разі встановлення підстав вважати, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП, посадовій особі належить направити матеріали у цій справі до суду першої інстанції для розгляду її в порядку КУпАП.

Разом з цим, апеляційний суд враховує вимоги та процесуальні строки, передбачені ст.38 КУпАП, але процесуальні недоліки встановлені під час апеляційного розгляду, з урахуванням вищенаведеної практики Європейського суду з прав людини та фактичних обставин справи, позбавляють суд апеляційної інстанції, у цьому конкретному випадку, ухвалити своє остаточне рішення у цій справі.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 23 жовтня 2023 року у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП, - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою повернути матеріали справи стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.5 ст.126 КУпАП на дооформлення посадовій особі, яка склала про адміністративне правопорушення серії ААБ №268634 від 23 липня 2023 року, для усунення процесуальних недоліків, після чого справа підлягає розгляду в суді першої інстанції в порядку КУпАП.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя С.К. Шабельніков