Справа № 462/9735/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

13 лютого 2024 року Суддя Залізничного районного суду м. Львова Боровков Д.О., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адвоката Хом`яка І.Я., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої продавцем-консультантом

магазину №7 на ринку «Левандівський»,

проживаючої: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

встановив:

Згідно з протоколом серії ВАД №024926 від 01 грудня 2023 року, ОСОБА_1 , 04 листопада 2023 року близько 22:10 год. за адресою: м. Львів, вул.Братів Дужих, буд.16, вчинила дрібне хуліганство, а саме: пошкодила автомобіль, розписавши на лобовому склі нецензурну лексику.

У суді ОСОБА_1 не визнала факт вчинення нею адміністративного правопорушення та пояснила, що вона жодного дрібного хуліганства не вчиняла та ніякого відношення до пошкоджень на автомобілі вона не має. Вона проживає біля готелю «Купава» і біля нього постійно паркуються автомобілі. Ввечері вона приходила в готель та хотіла написати на вхідних дверях губною помадою «приберіть машини», але вона написала лише пару букв, оскільки закінчилась губна помада. Хто розмалював автомобіль вона не знає і не бачила. І що саме на автомобілі було написано і чим було розмальовано їй також не відомо.

13 лютого 2024 року адвокат Хом`як І.Я. заявив усне клопотання, в якому просить справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення

Потерпілий ОСОБА_3 та свідок ОСОБА_4 у судове засідання повторно не прибули, про причини неявки суд не повідомили, хоча належним чином були повідомлені про час і місце розгляду справи.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , вивчивши матеріали справи, вважаю, що адміністративну справу відносно ОСОБА_1 необхідно закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП з наступних підстав.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, а також іншими документами.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідний орган чи посадова особа зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з п.3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №288/1158/16-к підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти. При цьому хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднуються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що настають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. При цьому така неповага має явний, тобто очевидний характер як для винного, так і для осіб, які спостерігають за його діями. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Для всіх випадків дрібного хуліганства характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

При цьому, обов`язок доведення наявності в діях особи складу правопорушення, передбаченого певною статтею КУпАП покладається на осіб, які уповноваженні складати протоколи про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з дослідженого в судовому засіданні протоколу серії ВАД №024926 від 01 грудня 2023 року, ОСОБА_1 інкримінується вчинення дрібного хуліганства, а саме: пошкодження автомобіля, шляхом розпису на лобовому склі нецензурної лексики.

Проте, всупереч вимогам ч.1 ст.256 КУпАП в дослідженому протоколі взагалі не зазначено яким чином був пошкоджений автомобіль та які наслідки даного пошкодження, а також відсутні будь-які докази, що автомобіль було пошкоджено в результаті напису на лобовому склі, внаслідок чого його власник зазнав збитків.

Окрім цього, напис на лобовому склі автомобіля, а саме слово «рагуль» хоч і носить образливий характер, проте не відноситься до нецензурної лексики.

Також, ні протокол, ні інші матеріали справи не містять жодних доказів, що автомобіль було розмальовано саме ОСОБА_1 .

Таким чином, будь-які належні та допустимі докази наявності у ОСОБА_1 умислу та мотиву на вчинення хуліганських дій та їх наслідків, а відтак ознак правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП матеріали справи не містять.

На особливу увагу заслуговує той факт, що суд неодноразово належним чином повідомляв про час і місце розгляду справи потерпілого ОСОБА_3 та свідка ОСОБА_4 телефонограмою про виклик в судове засідання, а також шляхом надсилання повістки рекомедованим листом на 28 грудня 2023 року, 25 січня 2024 року та 13 лютого 2024 року для допиту та для з`ясування усіх обставин справи.

Проте, потерпілий ОСОБА_3 та свідок ОСОБА_4 не з`явилися до суду для підтвердження обставин вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey, п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленим законом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, оскільки факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства не знайшов свого підтвердження у судовому засіданні, тому підстав для притягнення останньої адміністративної відповідальності немає, внаслідок чого провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду через Залізничний районний суд м. Львова.

Суддя:

Оригінал постанови.