ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" січня 2024 р. м. Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Власова Ю.Ю., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Харків, громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

- за ст. 124 КУпАП,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 , 03.11.2023 о 18 год. 50 хв., рухаючись по вул. Академіка Павлова, 325Г, у м. Харкові керуючи транспортним засобом «ВМW», державний номерний знак НОМЕР_1 , не дотримався безпечної швидкості руху, не впорався з керуванням та здійснив зіткнення з автомобілем «Volkswagen», державний номерний знак НОМЕР_2 , який інерційним рухом здійснив зіткнення з автомобілем марки «Тоуоta», реєстраційний номер НОМЕР_3 , від чого автомобілі отримали механічні пошкодження та завдано матеріальні збитки.

Своїми діями ОСОБА_2 допустив порушення вимог 12.1 ПДР України, а саме: «Під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен враховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним.»

Крім того ОСОБА_1 03.11.2023 о 18-50 год, рухаючись по вул. Академіка Павлова, 325Г, у м. Харкові, керуючи транспортним засобом «Subaru», державний номерний знак НОМЕР_4 , на перехресті нерівнозначних доріг вул. Ак. Павлова та вул. Теплична не дав дорогу автомобілю «ВМW», державний номерний знак НОМЕР_1 , який уникаючи зіткнення, допустив зіткнення з автомобілем «Volkswagen», державний номерний знак НОМЕР_2 , який інерційним рухом здійснив зіткнення з автомобілем марки «Тоуоta», реєстраційний номер НОМЕР_3 , від чого автомобілі отримали механічні пошкодження та завдано матеріальні збитки.

Своїми діями ОСОБА_1 допустив порушення вимог п. 16.11 ПДР України, а саме: «На перехресті нерівнозначних доріг водій транспортного засобу, що рухається другорядною дорогою, повинен дати дорогу транспортним засобам, які наближаються до даного перехрещення проїзних частин по головній дорозі, незалежно від напрямку їх подальшого руху.»

У зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Зябкін В.В. просив задля повного та всебічного розгляду справи призначити судову автотехнічну експертизу.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Горобець Р.М. надав клопотання про закриття справи, з підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні потерпілі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вважали доведеною вину у ДТП обох водіїв ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 604988 від 23.11.2023, схемою місця ДТП та матеріалами доданими до протоколу.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 604987 від 22.11.2023, схемою місця ДТП та матеріалами доданими до протоколу.

Судовим розглядом в діях ОСОБА_1 та ОСОБА_2 встановлено склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, тобто порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів.

Щодо заявленого клопотання представником ОСОБА_1 адвокатом Горобець Р.М. про закриття провадження, суд вважає за необхідним зазначити наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення у числі інших визначених законом обставин зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення; чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Стаття 124 КУпАП передбачає відповідальність учасника дорожнього руху за порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Основною умовою настання адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП є наявний причинний зв`язок між порушеннями правил дорожнього руху та настанням наслідків у вигляді майнової шкоди.

Отже, диспозиція статті 124 КУпАП не встановлює певних правил поведінки, а посилається на інші норми законодавчих актів, у даному конкретному випадку на п. 16.11 ПДР, як зазначено в протоколі. Тому розглядаючи дану справу, суд вирішує питання щодо винуватості ОСОБА_1 у межах порушення ним зазначених вимог Правил дорожнього руху.

Щодо заявленого клопотання представником ОСОБА_2 адвокатом Зябкіним В.В. суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 129 Конституції України однією із засад здійснення судочинства встановлено розумні строки розгляду справи судом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є держава Україна, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Отже, недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.

Суддею звертається увага на те, що при призначенні судової експертизи, як процесуальної дії суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, а тому у кожному разі має бути обґрунтованою. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи наведене, призначення експертизи без наявності достатніх для того підстав негативно позначиться на дотриманні строків розгляду даної справи про адміністративне правопорушення, а відтак на виконанні завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення, а тому суддя вважає, що заявлене клопотання є необґрунтованим та задоволенню не підлягають.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їхній сукупності та надавши їм належну правову оцінку, враховуючи характер і обставини вчиненого правопорушення, дані про осіб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , з метою виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень вважаю необхідним накласти на притягуваних адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 40-1 КУпАП визначено, що у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року№ 3674-VI «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 536 грн. 80 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 124, 283, 284 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_2 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , що у разі несплати штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем його проживання, роботи або за місцезнаходженням майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягується: подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня винесення такої постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя - Ю.Ю. Власова