Справа № 473/1246/24
Номер провадження 3-зв/473/6/2024
У Х В А Л А

іменем України

"12" березня 2024 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі головуючого - судді Вуїва О.В.,

за участю секретаря судового засіданні Матвійця Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Вознесенську Миколаївської області заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дробинського Олександра Едуардовича у справі №473/1246/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

06 березня 2024 року до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області надійшла справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, розгляд якої автоматизованою системою документообігу суду розподілено на суддю Дробинського О.Е.

11 березня 2024 року ОСОБА_1 заявила відвід судді Дробинському О.Е. у вказаній справі, оскільки суддя Дробинський О.Е. в кінці 2023 року закрив провадження в адміністративній справі щодо правопорушника ОСОБА_2 , який здійснив замах на її життя, що ставить під сумнів неупередженість судді.

Дослідивши матеріали, що обґрунтовують заяву, встановлено наступне.

Зокрема встановлено, що в проваджені судді Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Дробинського О.Е. перебуває справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Оскільки Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить підстав та порядку вирішення питання про відвід (самовідвід) судді, а тому за аналогією закону слід керуватись нормами Кримінального процесуального кодексу України, які регулюють подібні питання.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути вмотивованим.

«Неупередженість» або, згідно з визначенням Європейського суду з прав людини, «безсторонність» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-кого розумного сумніву з цього приводу у сторін («Білуха проти України»).

У рішеннях «Мироненко і Мартенко проти України», «Фей проти Австрії», «Веттштайн проти Швейцарії», Білуха проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

При цьому, використаний сполучник «та» у вказаних рішеннях між словами «суб`єктивним та об`єктивним критеріями» свідчить, що для доведення упередженості необхідно встановити наявність обставин, які про неї свідчать, одночасно за об`єктивним та суб`єктивним критеріями.

Таким чином, обставинами, що викликають сумнів в неупередженості, можуть бути дії/бездіяльність судді, що прямо вказують на неможливість досягнення мети судового розгляду - ухвалення законного та справедливого рішення. Такі обставини повинні бути підтвердженні достатніми та беззаперечними доказами.

Разом з тим, Верховний Суд (у складі Касаційного кримінального суду) у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що незгода сторони кримінального провадження з процесуальними рішеннями судді/суду під час розгляду справи за відсутності інших даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені нормами кримінального процесуального закону, не є окремою підставою для відводу судді (наприклад: ухвала від 10 лютого 2022 року у справі №2208/8608/12; від 11 лютого 2022 року у справі 310/124/17; від 17 червня 2022 року у справі №522/20664/17 та багатьох інших).

Таким чином, незгода заявниці з рішенням судді Дробинського О.Е. про закриття провадження у справі відносно правопорушника ОСОБА_3 не стосується вказаної справи та не є підставою для відводу судді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 81 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Дробинського Олександра Едуардовича у справі №473/1246/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В. Вуїв