Провадження № 3/554/85/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.01.2024 р. м. Полтава

Суддя Октябрського районного суду м. Полтави Горбунова Я. М., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління патрульної поліції у Полтавській області Департаменту патрульної поліції відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код невідомий, громадянина України, не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 ,

у скоєні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ВАВ 211269 від 20.12.2023 р. ОСОБА_1 19.12.2023 р. о 23 год. 30 хв. в АДРЕСА_2 , вчинив домашнє насильство психологічного та фізичного характеру стосовно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме, ображав її нецензурною лайкою та штовхав, тримав за руки, смикав за одяг, чим була завдана шкода її психологічному та фізичному здоров`ю.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлявся про час та місце розгляду справи вчасно та належним чином, подав до суду клопотання про закриття провадження по справі.

У своєму клопотанні зазначив, що 19.12.2023 разом з дружиною ОСОБА_2 і донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували в гостях у хрещеної їхньої доньки ОСОБА_4 у м. Полтаві на її дні народженні. Під час відзначання дня народження між ним та його дружиною, ОСОБА_2 , виникла словесна перепалка, яка супроводжувалася взаємними образами, криками. Причиною виникнення сварки став побутовий конфлікт щодо правильності виховання дитини. Оскільки вони трохи випили, дружина досить емоційно сприймала його слова на рахунок виховання доньки. Під час конфлікту ані до дружини, ані до доньки заходів фізичного чи психологічного впливу він не застосовував, жодної бійки не вчиняв.

Також до суду надійшли пояснення ОСОБА_2 , яка також прохала закрити справу відносно її чоловіка та зазначила, що з ОСОБА_5 перебуває в шлюбі з серпня 2019 року. У шлюбі у них народилася спільна дитина - донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Наразі вони всі разом проживають за адресою: АДРЕСА_1 .

19 грудня 2023 року вони всією сім?єю поїхали до м. Полтави до куми, ОСОБА_4 на її день народження. Під час відзначання дня народження трохи випивали. У певний момент між нею та її чоловіком виникла словесна суперечка щодо методів виховання дитини. Через деякий час ця суперечка посилилася, вони почали сваритися, звинувачуючи один одного у невірності поглядів на виховання дітей. Суперечка супроводжувалася взаємними образами і криками. Зазначає, що ОСОБА_6 заходи фізичного впливу ані до неї, ані до їхньої доньки не застосовував. До поліції вона звернулася тому, що у певний момент часу втратила контроль над собою. Наступного ранку вона звернулася у телефонному режимі до поліції і зазначила, що хоче забрати свою заяву про вчинення домашнього насильства, на що їй відповіли, що, на жаль, протокол вже оформлений і він буде направлений до суду. Запевняє, що вона з чоловіком знайшли спільну мову і помирилися зранку 20.12.2023. До цього, як і після цього інциденту між ними жодних конфліктів не виникало і не виникає.

Суд, вивчив письмової докази, додані до протоколу, пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 встановив наступне.

Відповідно до п. 3 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Визначення видів насильства міститься у п.п.4,14,15,17 ч.1 зазначеного закону і має наступне визначення.

Фізичне насильство визначається як форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру.

Психологічне насильство визначене як форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Таким чином, слід виділити декілька необхідних елементів, які притаманні домашньому насильству:

Дії ініціатора насильства, що виразилися у образах, погрозах, приниженні, переслідуванні, залякуванні.

Суб`єктивне сприйняття жертвою насильства дій агресора, які мають викликати у жертви побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, виникнення емоційної невпевненості, нездатності захистити себе або завдавати шкоди психічному здоров`ю жертви.

Мета насильства: обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері.

Відсутність одного з вказаних елементів в діях особи виключає адміністративну відповідальність за статтею 173-2 КУпАП.

Разом з тим, ОСОБА_1 та потерпіла ОСОБА_2 вказують, що конфлікт хоча і виник, але він відбувся через різні поняття по вихованню дитини та носив побутовий характер і не мав ознак системності.

Отже в діях ОСОБА_1 відсутній такий необхідний елемент як об`єктивна сторона.

Таким чином, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні докази для встановлення факту вчинення ОСОБА_1 правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 173-2 КУпАП, а відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02, « Малофєева проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.. При цьому Європейський суд робиться висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що викладені факти є обставинами, які виключають провадження по справі, оскільки відсутній склад адміністративного правопорушення, тому даний матеріал на підставі п. 1 ст. 247 КпАП підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. п. 1 ст. 247, 283, 284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відносно ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через місцевий суд.

Суддя Я.М. Горбунова