ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/265/24 Справа № 196/1135/23 Суддя у 1-й інстанції - Костюков Д. Г. Суддя у 2-й інстанції - Іванченко О. Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року м. Дніпро

Суддя Судової палати у кримінальних справах Дніпровського апеляційного суду Іванченко О.Ю., у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро розглянувши апеляційну скаргу особу, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 07 грудня 2023 року в справі про адміністративне правопорушення, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 07 грудня 2023 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 119,00 гривень. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Судом першої інстанції встановлено, що 23 вересня 2023 року, близько 23.00 год., в АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на вулиці, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою, особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив постанову скасувати, та закрити провадження у справі за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вважає постанову суду першої інстанції незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

На думку апелянта, суд розглянув справу однобічно та проігнорував позицію сторони захисту.

Вказує, що протокол про адміністративне правопорушення складений відносно нього з істотними порушеннями вимог закону.

Зазначає, що працівники поліції під час складання адміністративного протоколу не роз`яснили йому права передбачені ст. 268 КУпАП.

Будучи належним чином повідомлений про час та місце слухання справи ОСОБА_1 у призначене на 12-30 годину 16 січня 2024 року судове засідання не з`явився, в телефонограмі до суду повідомив, що перебуває на лікуванні у Царичанській ЦРБ.

Розгляд справи було відкладено на 11-10 годину 23 січня 2024 року.

Будучи належним чином повідомлений про час та місце слухання справи ОСОБА_1 у призначене на 11-10 годину 23 січня 2024 року судове засідання не з`явився, в телефонограмі до суду повідомив, що перебуває на лікуванні у Царичанській ЦРБ.

Розгляд справи було відкладено на 13-00 годину 30 січня 2024 року.

Будучи належним чином повідомлений про час та місце слухання справи ОСОБА_1 у призначене на 13-00 годину 30 січня 2024 року судове засідання не з`явився, в телефонограмі до суду повідомив, що перебуває на лікуванні у Царичанській ЦРБ.

Розгляд справи було відкладено на 13-00 годину 13 лютого 2024 року.

Як вбачається з довідки про доставку смс-повідомлення, ОСОБА_1 судовий виклик на 13.02.2024 року отримав 30.01.2024 року, тобто завчасно до судового засідання, однак у призначений час до суду не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, довідки з лікарні, або інші документи, які б підтверджували поважність причини неявки суду не надав.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 КУпАП, неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадів, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

З урахуванням того, що ОСОБА_1 належним чином та завчасно повідомлений про дату та час розгляду справи, про що свідчать довідки про доставку смс-повідомлення, з метою своєчасного та належного розгляду справи у розумні строки, у відповідності до ч. 6 ст. 294 КУпАП, вважаю за можливе розглянути подану апеляційну скаргу без його участі.

Суд апеляційної інстанції, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, дійшов наступного висновку.

Згідно ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти законне вмотивоване рішення.

Висновок про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є обґрунтованим та відповідає фактичним обставинам справи.

Згідно диспозиції ст.173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого статтею 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюджена форма дрібного хуліганства - нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Громадське місце - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже, громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Так, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (див. з цього питання постанову ВСУ від 04.10.2012 у справі N 5-7к12).

Суд правильно вказав, що суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку є об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок і таке посягання здійснюється в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбувається в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

У суді першої інстанції ОСОБА_1 винуватість не визнав, вказав, що не виражався нецензурною лайкою, і взагалі його там не було, оскільки був в цей час у м. Дніпро.

Такі пояснення районний суд правильно оцінив як спосіб захисту,оскільки вони спростовуються іншими дослідженими судом доказами.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 інкримінується висловлювання нецензурною лайкою в громадському місці.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні вищезазначеного адміністративного правопорушення підтверджується наступними матеріалами справи:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №829603 від 23.09.2023 року, згідно якого 23 вересня 2023 року, близько 23.00 год., в с.Цибульківка вул.Центральна Дніпровського району, гр. ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на вулиці, чим порушив громадський порядок і спокій громадян;

- рапортом поліцейського СРПП ВП №11 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області сержанта поліції Чубинець О.В. від 23.09.2023;

- диском з відеозаписом з місця події.

З оглянутого в ході розгляду справи відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 , знаходячись в громадському місці на вулиці Центральна в с.Цибульківка, що відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» є громадським місцем, висловлювався нецензурною лайкою, поводив себе зневажливо, а саме ці дії і складають суть адміністративного правопорушення, його об`єктивну сторону.

Зазначений протокол містить точний час, дату та місце вчинення правопорушення та відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.

Суд правильно вказав, що ОСОБА_1 умисно порушив громадський порядок, зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми.

Викладені вище докази у їх сукупності свідчать, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, а у апеляційній скарзі не міститься доводів, які би спростовували такі висновки.

Інші обставини, на які посилається апелянт свого підтвердження не знайшли, та спростовуються доказами, що знаходяться в матеріалах адміністративної справи, про що суд першої інстанції обґрунтовано навів в своєму рішенні, а тому його апеляція задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 247, 294 КУпАП, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , - залишити без задоволення.

Постанову Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 07 грудня 2023 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду О.Ю. Іванченко