Справа № 4811/7/24
провадження №3/457/327/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року м. Трускавець

Суддя Трускавецького міського суду Львівської області Грицьків В.Т., секретар судового засідання Ринда О.О., за участю прокурора Городницького В.Ю., Леськів О.М.

розглянувши матеріали справи, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань у Львівській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України, працюючої помічником судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, за ч.1 ст. 172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи звільненою 19.11.2023 з посади секретаря судових засідань Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, являючись відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», та примітки до статті 172-6 КУпАП, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, в порушення вимог абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, без поважних причин, подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, неохоплений раніше поданими деклараціями - 31.12.2023 о 22.01, але відповідно до абз. 1 ч.2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "а"-"г" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, повинна була б подати декларацію протягом 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності, а саме до 00.00 19.11.2023, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судове засідання 28.05.2024 ОСОБА_1 з`явилась, вину у вчиненому правопорушенні не визнала, однак пояснила, що причиною несвоєчасного подання нею декларації після звільнення з посади секретаря судових засідань Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області стали важкі життєві обставини пов`язані з хворобою її батька, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім цього, вона підтримує клопотання подане нею 21.05.2024, в якому просила закрити провадження по справі, оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення № 325 від 29.03.2024 вказано, що «Датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу, 29 березня 2024 року...», що не відповідає дійсності, адже на запит Управління стратегічних розслідувань у Львівській області № 1252/55/112/01- 2024 від 26.02.2024 Дрогобицьким міськрайонним судом було надано усі витребуванні документи, які Управління отримало 12.03.2024 про, що свідчить штамп про отримання на листі. Також вона 15.03.2024 їздила в Управління стратегічних розслідувань у Львівській області для дачі пояснень, вважає, що у протокол внесено завідомо неправдиві дані з врахуванням того, що вказані недоліки протоколу не дають можливості розглянути адміністративну справу у точній відповідності із законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, протягом 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Згідно ч. 2 ст. 51-2 ЗУ «Про запобігання корупції», якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Однак в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, в порушення ст. 51-2 ЗУ «Про запобігання корупції» не вбачається, письмового повідомлення Національним агентством її про факт неподання декларації за результатами контролю, після отримання якого, вона повинна була б протягом десяти днів подати декларацію у визначеному законом порядку.

Прокурор в судовому засіданні 28.05.2024 зазначив, що в діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, про що свідчать докази наявні в матеріалах справи, а тому просив визнати її винною у вчиненні вказаного правопорушення та призначити їй стягнення згідно санкції статті, за якою передбачено адміністративну відповідальність.

Також, прокурором у судовому засіданні було долучено письмове заперечення на клопотання ОСОБА_1 від 21.05.2024, в якому зазначено, що особа, уповноважена на складання протоколу, у різні періоди часу може отримувати різну інформацію про події та факти, що мають стосунок до вчиненого правопорушення (збір документів, інформації, отримання пояснення тощо).

Висновок про те, що виявлено саме правопорушення (як сукупність усіх передбачених законом ознак об`єкт, суб`єкт, об`єктивна, суб`єктивна сторона) така особа робить виключно шляхом оформлення та підписання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення.

Днем виявлення будь-якого адміністративного правопорушення є день складання та підписання уповноваженою на те особою протоколу про вчинення адміністративного правопорушення.

Таким чином, датою виявлення адміністративного правопорушення, є дата складення протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, тобто 29.03.2024.

ОСОБА_1 у своємуу клопотанні посилається на відсутність в матеріалах справи про адміністративне правопорушення письмового повідомлення від Національного агентства з питань запобігання корупції, щодо повідомлення останньої про факт неподання декларації.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 51-2 КУпАП, державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Проте, як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, факт саме неподання декларації не був виявлений за результатами контролю відповідною уповноваженою особою, яка зобов`язана перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють, а факт несвоєчасного подання декларації виявлений уповноваженими особами Управління стратегічних розслідувань у Львівській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

У зв`язку з вищенаведеним, Національне агентство з питань запобігання корупції не спрямовувало повідомлення ОСОБА_1 про необхідність подання декларації у десятиденний термін за відсутності підстав.

Також необхідно звернути увагу на те, що ОСОБА_1 знала про необхідність подання декларації та згідно табелів обліку використаного робочого часу Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області впродовж жовтня-листопада 2023 року, виконувала свої посадові обов`язки, тобто могла та мала реальну можливість на подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, неохоплений раніше поданими деклараціями.

Крім того, під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 відмовилася від надання пояснень на підставі ст. 63 Конституції України, та не повідомила уповноважену особу про поважні причини, на думку останньої, щодо несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, неохоплений раніше поданими деклараціями.

У зв`язку з вищенаведеним, просить відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Крім цього, 28.05.2024 прокурором в судовому засіданні до матеріалів справи долучено висновок прокурора на підставі ст. 250 КУпАП у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Заслухавши правопорушницю, прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного:

Відповідно до абз. 1 ч.2 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "а"-"г" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, протягом 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Як вбачається з доданих до протоколу матеріалів, то згідно наказу Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області №116/к від 19 жовтня 2023 року, секретаря судових засідань Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 звільнено з 19 жовтня 2023 року із займаної посади за угодою сторін.

Наказом Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області №117/к від 19 жовтня 2023 року, ОСОБА_1 призначено з 20 жовтня 2023 року на посаду помічника судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області.

Оскільки, ОСОБА_1 19.10.2023 року була звільнена з посади секретаря судових засідань Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, тому вона за змістом ч.2 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» протягом 30 календарних днів з дня звільнення 19.10.2023, зобов`язана була подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, неохоплений раніше поданими деклараціями, а саме до 00:00 год. 19.11.2023 року.

Згідно даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями 31.12.2023 о 22:01 год.

Як вбачається з табелю обліку робочого часу ОСОБА_1 , який знаходиться в матеріалах справи, то в період з 20.10.2023 по 19.11.2023 на листку непрацездатності чи у відпустці вона не перебувала.

Зі змісту протоколу № 325 від 29.03.2024 вбачається, що управлінням стратегічних розслідувань у Львівській області, зазначено дату виявлення правопорушення 29 березня 2024 року, дата складання протоколу.

З даним висновком та аналогічним висновком прокурора, суддя не погоджується, оскільки в законодавстві чітко не визначено, що є моментом виявлення правопорушення, тоді як судова практика послідовно пов`язує цей момент з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. Днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення (постанова Верховного Суду від 28.02.2019 в справі №149/2498/17).

В матеріалах справи знаходиться лист управління стратегічних розслідувань у Львівській області за № 1252/55/112/01-2024 від 26.02.2024, який скеровувався Дрогобицькому міськрайонному суду Львівської області про надання інформації стосовно секретаря судових засідань Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , у зв`язку з розглядом матеріалів щодо можливого порушення нею вимог ч.2 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції».

Вказаний лист на думку судді, свідчить, що днем виявлення правопорушення вчиненого ОСОБА_1 слід вважати 26 лютого 2024 року.

Частиною 4 статті 38 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відтак принципове значення для правильного вирішення даної справи має визначення точної дати (дня) виявлення зазначених правопорушень, так як саме від цього часу відраховується відповідний строк.

Отже, з врахуванням того, що днем виявлення правопорушення є 26.02.2024 року, то термін притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП не минув.

Що стосується посилання правопорушниці в своєму клопотанні, про те що їй письмово не було повідомлено Національним агентством про факт неподання декларації за результатами контролю, після отримання якого, вона повинна була б протягом десяти днів подати декларацію у визначеному законом порядку, то суддя зазначає, що відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 51 Закону України «Про запобігання корупції», державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Проте, як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, саме факт неподання декларації після звільнення ОСОБА_1 не був виявлений за результатами контролю відповідною уповноваженою особою, яка зобов`язана перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють, а факт несвоєчасного подання декларації виявлений уповноваженими особами Управління стратегічних розслідувань у Львівській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 172-6 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вже зазначалось, згідно ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність за вказаною статтею настає за умови несвоєчасного подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

В даному випадку, факт несвоєчасності подачі відповідної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 встановлений 31.12.2023 22.01, при граничному терміні подачі декларації 19.11.2023 00.00 .

Посилання правопорушниці на несвоєчасність подання декларації з підстав складних життєвих обставин, суддя вважає не заслуговує на увагу, оскільки згідно витягу з табелю робочого часу ОСОБА_1 за період жовтня листопада 2023 року вона перебувала на роботі та виконувала посадові обов`язки.

Крім того, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, підтверджується доданими до протоколу:

Роздруківкою про результат пошуку декларацій ОСОБА_1 , з якої вбачається, що декларація (при звільненні) подана 31.12.2023 о 22.01;

Роздрукованою Декларацією (при звільненні), в якій в графі дата та час подання зазначено 31.12.2023 22.01;

Копією наказу №12-к від 04.05.2006, про призначення секретаря судових засідань Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області;

Копією наказу №48-К від 21.07.2008, про зміну прізвища;

Копією загальних правил поведінки державного службовця та попередження про спеціальні обмеження, встановлені Законом України «Про державну службу» та «Про засади запобігання і протидії корупції»;

Копією посадової інструкції секретаря судових засідань.

Отже, докази здобуті під час розгляду даної справи є достатніми, оскільки, як окремо, так і в сукупності, у повній мірі доводять вину ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначимі.

Таким чином, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Положення КУпАП відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для порушника, меті адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин, передбачених ст.ст. 34, 35 КУпАП, не встановлено.

Таким чином, розглянувши матеріали справи, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушниці та ступінь її вини, а також відсутність обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддя вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у мінімальному розмірі, передбаченому санкцією статті.

Таке покарання за своїм видом та мірою відповідає завданню та меті накладення адміністративного стягнення і є необхідним й достатнім для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчиненню правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, тому відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП, стягнути необхідно з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 7, 9, 23, 33, 34, 40-1, 172-6, 245, 251, 252, 280, 283-285, 294 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції»,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, у сумі 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави (отримувач коштів ГУК у м.Києві /м.Київ/ 22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA 0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106, призначення платежу 101; судовий збір) 605,60 грн. судового збору.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду впродовж 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: В. Т. Грицьків