П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.09.2024 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Оксана Вознюк розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Білоцерківського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Київській області відносно

ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працює, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: відомості відсутні,

за ч. 1 ст. 184 КУпАП,

У С Т А Н О В И Л А:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 30.08.2024 надійшов адміністративний матеріал за ч. 1 ст. 184 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 184 розглядаються у п`ятнадцятиденний строк.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Громадянка ОСОБА_1 не з`явилась до суду, про місце та час розгляду справи належно повідомлялася шляхом направлення судової повістки за адресою проживання. Причини неявки невідомі.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за ст. 184 КУпАП, не є обов`язковою. Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Зважаючи на зазначене та на стислі строки розгляду справи про адміністративне правопорушення, вбачається наявність підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши адміністративний матеріал, суддя встановила таке.

Частиною 1 ст. 184 КУпАП передбачена відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

Обов`язки батьків визначено в ст. 150 Сімейного кодексу України, згідно якої батьки або особи, які їх замінюють, зобов`язані:

- виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини;

- піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток;

- забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя;

- поважати дитину;

Крім того забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини та фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини.

При цьому передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї.

Виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці (ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства»).

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 ухилялась від виконання батьківських обов`язків по вихованню малолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка 28.05.2024 року близько 20 год 00 хв, перебуваючи за місцем свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 в месенджері «Telegram» в загальному чаті «7 школа» з мотивів явної неповаги до суспільної моралі виражалась нецензурною лайкою відносно малолітньої ОСОБА_3 (протокол ВАД №936753 від 21.06.2024).

До матеріалів справи долучено:

- заяву ОСОБА_4 від 29.05.2024 про факт вчинення правопорушення стосовно її малолітньої дочки ОСОБА_3 ;

- пояснення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , де зазначено про конфлікт між нею та ОСОБА_3 ;

- пояснення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , де описано суть конфлікту між дівчатами та про погрози з боку батька ОСОБА_2 ;

- пояснення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка підтвердила факт булінгу ОСОБА_3 в загальному чаті «7 школа»;

- скриншоти загального чату «7 школа» з повідомленнями від 28.05.2024.

Останнім часом набуло поширення таке негативне та небезпечне явище як шкільний булінг, зокрема з використанням засобів електронних комунікацій. Цькування однолітків у групових чатах, без безпосереднього контакту з жертвою викладає в булера відчуття певної захищеності та вседозволеності. Натомість опинившись в ролі жертви булінгу, дитина одержує величезну кількість психічних травм, які неминуче позначаються на її подальшому житті.

Виховання дітей є головним моральним і правовим обов`язком батьків. І від того, як батьки виконують свої обов`язки повною мірою залежить увесь процес розвитку дитини, а відповідно і її формування, становлення як людської особистості.

Ухилення від виконання зазначених обов`язків як правило характеризуються певною байдужістю батьків до процесу становлення дитини як особистості. Процес виховання дитини є довготривалим та потребує систематичного приділення уваги дитині для формування в неї розумових здібностей, стійких моральних якостей, потреб, почуттів, навичок і звичок поведінки, виховання свідомої дисципліни, почуття обов`язку та відповідальності.

Як вбачається з досліджених матеріалів малолітня ОСОБА_2 дозволяє собі у груповому шкільному чаті не просто закликати до вчинення недопустимих дій по відношенню до інших дітей, а також активно використовує нецензурну лексику, що вказує на недостатню увагу, зокрема з боку матері до поведінки та виховання своєї доньки.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП України, а саме ухилення матір`ю від передбачених законодавством обов`язків щодо виховання малолітньої дочки.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладене не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Як вбачається з протоколу адміністративне правопорушення було вчинено 28.05.2024 та є разовим, точкою відліку строку накладення адміністративного стягнення за вчинене правопорушення є день його вчинення.

На час розгляду справи суддею (13.09.2024), як і на час надходження адміністративного матеріалу до суду (30.08.2024) від часу вчинення правопорушення (28.05.2024) пройшло більше трьох місяців, тобто закінчився строк накладення адміністративного стягнення, визначений ст. 38 КУпАП.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставини закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього кодексу.

Підстава для закриття провадження у справі зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, є нереабілітуючою.

Враховуючи вимоги ст. 38, 247 КУпАП, суддя дійшла висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, необхідно закрити з нереабілітуючих обставин у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Керуючись статтями 38,184, 221, 247, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП та закрити провадження на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяОксана ВОЗНЮК