Справа №712/7198/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року селище Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Кваша І.М., розглянувши матеріали, які складені Управлінням стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань НП України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт Чорнобай, громадянки України, працює старшим державним інспектором Чорнобаївської державної податкової інспекції ГУ ДПС у Черкаській області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

- за ч. 2 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-8 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 348/2024 від 07.06.2024, ОСОБА_1 , будучи старшим державним інспектором Чорнобаївської державної податкової інспекції Головного управління державної податкової служби у Черкаській області та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону 1700-VII, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог статті 43 Закону 1700-VII, у своїх власних інтересах використала конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їй відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків під час проведення дій 09.11.2023 у режимі «Подана звітність» в підсистемі ІКС «Податковий блок» ДПС відносно близької особи (зятя), платника податків РНОКПП НОМЕР_2 фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною першою статті 172-8 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 349/2024 від 07.06.2024, ОСОБА_1 , будучи старшим державним інспектором Чорнобаївської державної податкової інспекції Головного управління державної податкової служби у Черкаській області та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону 1700-VII, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону 1700-VII, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час проведення дій 09.11.2023 у режимі «Подана звітність» в підсистемі ІКС «Податковий блок» ДПС відносно близької особи (зятя), платника податків РНОКПП НОМЕР_2 фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 350/2024 від 07.06.2024, ОСОБА_1 , будучи старшим державним інспектором Чорнобаївської державної податкової інспекції Головного управління державної податкової служби у Черкаській області та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону 1700-VII, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог статті 43 Закону 1700-VII, у своїх власних інтересах використала конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їй відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків під час проведення дій 24.01.2024 у режимі «Подана звітність» в підсистемі ІКС «Податковий блок» ДПС відносно близької особи (зятя), платника податків РНОКПП НОМЕР_2 фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною першою статті 172-8 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 351/2024 від 07.06.2024, ОСОБА_1 , будучи старшим державним інспектором Чорнобаївської державної податкової інспекції Головного управління державної податкової служби у Черкаській області та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону 1700-VII, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону 1700-VII, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час проведення дій 24.01.2024 у режимі «Подана звітність» в підсистемі ІКС «Податковий блок» ДПС відносно близької особи (зятя), платника додатків РНОКПП НОМЕР_2 фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 352/2024 від 07.06.2024, ОСОБА_1 , будучи старшим державним інспектором Чорнобаївської державної податкової інспекції Головного управління державної податкової служби у Черкаській області та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону 1700-VII, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог статті 43 Закону 1700-VII, у своїх власних інтересах використала конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їй відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків під час проведення дій 31.01.2024 у режимі «Подана звітність» в підсистемі ІКС «Податковий блок» ДПС відносно близької особи (зятя), платника податків РНОКПП НОМЕР_2 фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною першою статті 172-8 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 353/2024 від 07.06.2024 ОСОБА_1 , будучи старшим державним інспектором Чорнобаївської державної податкової інспекції Головного управління державної податкової служби у Черкаській області та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону 1700-VII, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону 1700-VII, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час проведення дій 31.01.2024 у режимі «Подана звітність» в Підсистемі ІКС «Податковий блок» ДПС відносно близької особи (зятя), платника податків РНОКПП НОМЕР_2 фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП.

Постановою судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 21 червня 2024 року адміністративні справи за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП (справа № 712/7198/24), за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (справа № 712/7199/24), за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП (справа № 712/7200/24), за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (справа № 712/7201/24), за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП (справа № 712/7202/24), за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (справа № 712/7205/24) об`єднано в одне провадження. Об`єднаному провадженню присвоєно №712/7198/24.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 01 липня 2024 року матеріали справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 172-8 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП відносно ОСОБА_1 (справа №712/7198/24) постановлено направити до Чорнобаївського районного суду Черкаської області для розгляду по суті.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення заперечила. Пояснила, що їй телефонував зять та просив уточнити, чи відображається в системі сплата податку. Вона відкрила програму, подивилась і повідомила йому. Жодних інших дій вона не вчиняла. Їм на курсах, навчаннях з питань дотримання антикорупційного законодавства розповідали, які дії не можна вчиняти. Про те, що не можна дивитись, чи відбулась сплата податку, ніхто не повідомляв. Часто трапляються такі ситуації, що коли людина сплачує в банку податок, може бути помилка в цифрах, кошти не надходять на потрібний рахунок, і в платника з`являється борг. Тому коли платники звертаються з проханням перевірити, чи надійшли кошти, працівники податкової служби перевіряють це в програмі. Це звичайна рутинна процедура. Іншої інформації в цій картці немає. Просила закрити провадження у справі.

Захисник ОСОБА_3 зазначила, що в матеріалах справи відсутні докази вчинення ОСОБА_1 інкримінованих їй правопорушень. До посадових обов`язків ОСОБА_1 входить, зокрема: здійснення сервісного обслуговування платників податків, надання адміністративних послуг, приймання та обробка податкової звітності, вжиття заходів щодо своєчасності подання податкової звітності, сплати податків, зборів, платежів. 28.05.2021 ОСОБА_1 повідомила про потенційний конфлікт інтересів з ФОП ОСОБА_4 , який являється її зятем (чоловік її дочки). Вказаний конфлікт інтересів був врегульований відповідним наказом ДПС, яким визначено уповноважених працівників щодо здійснення її повноважень під зовнішнім контролем. ОСОБА_1 дійсно 09.11.2023, 24.01.2024, 31.01.2024 із робочого комп`ютера через ІКС ДПС «Податковий блок» проводила перегляд в картці платника ФОП ОСОБА_2 . ОСОБА_1 здійснювала перегляд з метою контролю за своєчасністю та повнотою сплати ОСОБА_4 орендної плати з фізичних осіб, оскільки її зять орендує земельну ділянку та є платником орендної плати. Дані щодо нарахованої та сплаченої суми орендної плати вона повідомила своєму зятеві ОСОБА_5 , більше нікому отриману інформацію не розголошувала.

Щодо протоколів про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, складених відносно ОСОБА_1 , вказала наступне.

Положеннями ч. 2 ст. 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Згідно підпункту «в» пункту ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.

У діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, оскільки остання здійснювала перегляд в картці платника ФОП ОСОБА_2 з метою контролю за своєчасністю та повнотою сплати ОСОБА_4 орендної плати з фізичних осіб, що входить до її обов`язків.

Дана дія була вчинена в умовах потенційного конфлікту інтересів, а не реального конфлікту інтересів, оскільки відсутня така обов`язкова ознака реального конфлікту інтересів, як наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення, і, відповідно, не зазначено, в чому саме такий вплив знайшов свій вияв та яким саме чином вплинув на об`єктивність прийнятого рішення.

У протоколах про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, складених відносно ОСОБА_1 , вказано, що приватний інтерес ОСОБА_1 має майновий інтерес, та полягав у сприянні фізичної особи-підприємцю ОСОБА_2 , який є близькою особою (зятем), в успішному проходження перевірки, усуненні недоліків, не допущені накладення штрафних санкції тощо. Приватний інтерес ОСОБА_1 зумовлений сімейними стосунками. Проте будь-яких доказів того, що приватний інтерес ОСОБА_1 має майновий інтерес та полягав у сприянні фізичної особи-підприємцю ОСОБА_2 , в успішному проходження перевірки, усуненні недоліків, недопущені накладення штрафних санкції тощо, складені відносно неї протоколи не містять.

Підсумовуючи вищенаведене, констатувала відсутність належних та допустимих доказів, які б об`єктивно свідчили про наявність реального конфлікту інтересів, оскільки в даному випадку обвинувачення ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, ґрунтуються виключно на припущені щодо можливості задоволення останньою свого приватного інтересу, що може свідчити про наявність у неї лише потенційного конфлікту інтересів, що не тягне за собою адміністративної відповідальності. Протоколи та матеріали справи не містять жодної інформації, яка б підтверджувала, що ОСОБА_1 задовільнила або могла би задовільнити свій приватний інтерес шляхом здійснення дій в ІКС ДПС по платнику податків ФОП ОСОБА_2 та діяла в умовах реального конфлікту інтересів.

Щодо протоколів про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, складених відносно ОСОБА_1 захисник зазначила наступне.

При складанні протоколів уповноважені органи мають чітко відображати в них, яка саме інформація була розголошена або незаконно використана в інший спосіб. В протоколах про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, складених відносно ОСОБА_1 , не вказано, яка саме інформація була розголошена останньою або незаконно використана. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення за ст. 172-8 КУпАП є наявність спеціального мотиву задоволення власних інтересів особою, яка незаконно використовує інформацію, що стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень та мети одержання неправомірної вигоди.

Разом з тим, у протоколах про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, складених відносно ОСОБА_1 , не була визначена мета та мотив вчинення адміністративного правопорушення, хоча диспозиція ч. 1 ст. 172-8 КУпАП передбачає вчинення зазначених дій у своїх власних інтересах. В матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 переслідувала мету одержання неправомірної вигоди чи наявність будь-яких інших способів задоволення власного інтересу. Матеріали адміністративної справи не містять докази, які отримані у встановленому законом порядку та підтверджують факт розголошення ОСОБА_1 в своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень.

Отже, у зв`язку з тим, що у матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні належні, допустимі та достовірні докази, які б давали підстави для висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, просила закрити провадження у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Сукупність зібраних та проаналізованих у справі доказів не дозволяє зробити беззаперечний та однозначний висновок про вчинення ОСОБА_1 дій, направлених на порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, а саме - вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів та використання у своїх власних інтересах конференційної та іншої інформації з обмеженим доступом.

Присутня у судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 підтримала викладені в адміністративних протоколах та доданих до них документах обставини вчинення адміністративного правопорушення, вважала протоколи правомірними та такими, що складені відповідно до вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Вислухавши учасників справи, яка притягується до відповідальності, повно та всебічно вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Положеннями ст. 252 КУпАП України, що орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності, керуючись законом.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інше.

За визначенням, наведеним у ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, обов`язковою умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення факту протиправного посягання на права і свободи громадян, встановлений порядок управління тощо, а також доведення наявності в діях (бездіяльності) особи всіх ознак складу адміністративного правопорушення, визначеного диспозицією відповідної статті КУпАП.

Наказом Головного управління ДПС у Черкаській області від 21 грудня 2020 року №8-о "Про призначення працівників" призначено 22 грудня 2020 року до Головного управління ДПС у Черкаській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС, в порядку переведення з Головного управління ДПС у Черкаській області ОСОБА_1 на посаду старшого державного інспектора Чорнобаївської державної податкової інспекції (т. 1 а.с. 31).

ОСОБА_1 ознайомлена з посадовою інструкцією державного службовця 20.09.2023. До посадових обов`язків ОСОБА_1 входить: здійснення сервісного обслуговування платників та забезпечення діяльності Центру обслуговування платників; участь у роботі Центру обслуговування платників; надання усних консультацій у межах компетенції. Приймання і комп`ютерна обробка податкової та іншої звітності. Вжиття заходів щодо своєчасності подання податкової звітності, нарахування та сплати податків, зборів, платежів. Реєстрація та облік реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, книг обліку розрахункових операцій, розрахункових книжок. Контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору. Інформування громадськості про реалізацію податкової політики та політики у сфері адміністрування єдиного внеску через мережу Інтернет. Здійснення інших повноважень на підставі Положення про ДПІ та у межах функцій, визначених статтею 193 Податкового кодексу України. Загальне діловодство (т. 1 а.с. 37-38).

28 травня 2021 року ОСОБА_1 повідомила про потенційний конфлікт інтересів з ФОП ОСОБА_4 , який являється її зятем. Вказаний конфлікт інтересів був врегульований відповідним наказом Головного управління ДПС у Черкаській області №358 "Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_7 " від 31 травня 2021 року. Ним визначено уповноважених працівників щодо здійснення її повноважень під зовнішнім контролем (т. 1 а.с. 44-45).

ОСОБА_1 у своїх поясненнях підтвердила, що дійсно 09.11.2023, 24.01.2024, 31.01.2024 із робочого комп`ютера через ІКС ДПС «Податковий блок» проводила перегляд в картці платника ФОП ОСОБА_2 . ОСОБА_1 здійснювала перегляд з метою контролю за своєчасністю та повнотою сплати ОСОБА_4 орендної плати з фізичних осіб, оскільки її зять орендує земельну ділянку та є платником орендної плати. Дані щодо нарахованої та сплаченої суми орендної плати вона повідомила своєму зятеві ОСОБА_8 , більше нікому отриману інформацію не розголошувала.

Відповідно до ч. 2 ст. 172-7 КУпАП вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З примітки до цієї статті вбачається, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції". У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Згідно підпункту «в» пункту ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 як державний службовець є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Адміністративна відповідальність щодо порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів за ч. 2 ст. 172-7 КУПАП настає лише за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Отже, ч. 2 ст. 172-7 КУПАП не передбачає адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах потенційного конфлікту інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Метою корупційного правопорушення є одержання неправомірної вигоди. В рішенні Конституційного Суду України від 06 жовтня року 21-оп/2010 (п. 3.2.2.) вказано на необхідність визнання і дії в Україні принципу верховенства права, і на необхідність врахування, насамперед, того, що термін «корупція» означає «використання особою наданих їй службових повноважень та пов`язаних з цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб», а діяння, яке не відповідає змісту терміна «корупція», не може визнаватись корупційним правопорушенням.

Суб`єктивна сторона як корупційного правопорушення, так і правопорушення, пов`язаного з корупцією, характеризується тим, що воно вчиняється лише з корисливих спонукань, і особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага. Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями, обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень

Конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи невчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М.Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року №126/50-е щодо законодавства про боротьбу з корупцією, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів, особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Таке визначення понять «потенційний інтерес» та «реальний інтерес» міститься у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов 'язані з корупцією».

Відповідно до п. 1.1.1. розділу І Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 року № 839 наявність протиріччя встановлюється в кожному окремому випадку виконання доручення, розгляду листа, здійснення контрольного заходу тощо, шляхом порівняння повноважень та існуючого у особи приватного інтересу із подальшим визначенням можливості (неможливості) такого інтересу вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішення, вчинення діяння службовою особою.

З цього випливає, що предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст. 172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання нею службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячем інших дій.

Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

При цьому, має бути беззаперечно визначено, в чому саме полягає приватний інтерес конкретної особи, в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та представницькими повноваженнями цієї особи та її вплив на прийняття рішення.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 здійснювала перегляд в картці платника ФОП ОСОБА_9 з метою контролю за своєчасністю та повнотою сплати ним орендної плати з фізичних осіб.

Суд приходить до висновку, що дана дія була вчинена в умовах потенційного, а не реального конфлікту інтересів, оскільки відсутня така обов`язкова ознака реального конфлікту інтересів, як наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення, і, відповідно, не зазначено, в чому саме такий вплив знайшов свій вияв та яким саме чином вплинув на об`єктивність прийнятого рішення.

У протоколах про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, складених відносно ОСОБА_1 вказано, що приватний інтерес ОСОБА_1 має майновий інтерес, та полягав у сприянні фізичної особи-підприємцю ОСОБА_2 , яка є близькою особою (зятем), в успішному проходження перевірки, усуненні недоліків, не допущені накладення штрафних санкції тощо. Приватний інтерес ОСОБА_1 зумовлений сімейними стосунками. Проте будь-яких доказів того, що приватний інтерес ОСОБА_1 має майновий інтерес та полягав у сприянні фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 , який є близькою особою (зятем), в успішному проходження перевірки, усуненні недоліків, недопущені накладення штрафних санкції тощо, складені відносно неї протоколи не містять.

Припущення щодо можливості задоволення ОСОБА_1 свого приватного інтересу не тягне за собою адміністративної відповідальності.

Тому суд вважає, що підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП відсутні у зв`язку з відсутністю об`єктивної та суб`єктивної сторін складу вказаного правопорушення.

Щодо протоколів про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, складених відносно ОСОБА_1 суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 172-8 КУпАП незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень, - тягне за собою накладення штрафу від ста до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктом даного правопорушення виступають суспільні відносини у сфері обігу інформації з обмеженим доступом, що стала відома особі у зв`язку з виконанням службових повноважень. Предметом правопорушення є інформація (будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді), яка стала відома особі у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

З об`єктивної сторони дане правопорушення вчиняється у формі дії у наступних способах: незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень.

Суб`єктом правопорушень у частині першій цієї статті є особи, зазначені у пункті 1 та підпункті "в" пункту 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції", а також особи, зазначені в частині другій статті 17 Закону України "Про запобігання впливу корупційних правопорушень на результати офіційних спортивних змагань".

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого або непрямого).

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

З матеріалів справи не вбачається, яка саме інформація була отримана і розголошена або незаконно використана в інший спосіб.

Також обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення за ст. 172-8 КУпАП є наявність спеціального мотиву задоволення власних інтересів особою, яка незаконно використовує інформацію, що стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень та мети одержання неправомірної вигоди.

Разом з тим, у протоколах про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, складених відносно ОСОБА_1 , не було визначено мотив та мету вчинення адміністративного правопорушення, хоча диспозиція ч. 1 ст. 172-8 КУпАП передбачає вчинення зазначених дій у своїх власних інтересах.

В матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 переслідувала мету одержання неправомірної вигоди чи наявність будь-яких інших способів задоволення власного інтересу.

Суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення є важливим доказом по справі, який по суті є обвинувальним актом, оскільки саме на підставі протоколу здійснюється розгляд справи по суті.

Тому суд вважає, що підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності і за ч.1 ст. 172-8 КУпАП відсутні у зв`язку з відсутністю об`єктивної та суб`єктивної сторін складу вказаного правопорушення.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з частиною першою статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення "поза розумним сумнівом". Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі "Коробов проти України"). Приймаючи до уваги дане рішення, суд керується саме цим принципом "поза розумним сумнівом", зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України". Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати в першу чергу чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

У справах «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyevav.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративних правопорушень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 172-7, 172-8, 245, 247, 283-284 КУпАП, суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-8 КУпАП- закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративних правопорушень.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І.М. Кваша