ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5770/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" серпня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Заруба П.І., за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

05 серпня 2024 року о 16-й годині 35 хвилин ОСОБА_1 в м. Києві, вул. Кошиця, 5, перебуваючи в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва вживав нецензурну лайку в бік працівників апарату та пошкодив матеірали кримінального провадження, чим порушив порядок і спокій громадян.

Таким чином ОСОБА_2 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В суді ОСОБА_2 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнав, вказав що нецензурну лайку відносно працівників суду не вживав. Його постійно обмежували у праві ознайомлення з матеріалами справи, помічник судді та секретар говорили з ним грубо.

Вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП - доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 173 КУпАП відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об`єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона вказаного правопорушення, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства.

Проявом хуліганських дій є будь-які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Тобто, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому, такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

В матеріалах справи наявні письмові пояснення свідка ОСОБА_3 , відповідно до яких, остання працює секретарем судових засідань в Дніпровському районному суді м. Києва. 05.08.2024 року до суду прийшов ОСОБА_1 для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Під час ознайомлення, ОСОБА_1 почав виражатись нецензурною лексикою в бік працівників апарату суду, вривався в приміщення кабінету. На зауваження ОСОБА_1 , не реагував. На прохання заспокоїтись, тон ОСОБА_1 підвищувався (а.с.3).

З письмових пояснень свідка ОСОБА_4 вбачається, що 05.08.2024 року під час виконання нею службових обов`язків помічника судді Дніпровьского районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5, до кабінету № 204 прибув ОСОБА_1 з метою ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 755/6212/23. Під час того, як секретарем судового засідання готувались вказані матеріали, ОСОБА_1 , почав вриватись в кабінет, розмовляв на підвищених тонах та вимагав дати йому матеріали справи. Після того, як ОСОБА_1 були надані матеріали, останній тривалий час з ними ознайомлювався, при цьому виражався нецензурною лайкою в бік працівників апарату суду. Під час ознайомлення ОСОБА_1 пошкодив матеріали кримінального провадження, шляхом виконання напису на а.с. 175 т. 4. В подальшому ОСОБА_1 на зауваження не реагував, звинувачував працівників суду у підробці документів (а.с.4).

Додані до протоколу докази є належними і допустимими, та підтверджують факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, а саме того, що він виражався нецензурною лексикою в бік працівників апарату суду.

Доказів, які б спростували обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, та підтверджували пояснення ОСОБА_1 про те, що він не виражався нецензурною лайкою в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, суду не надано.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.

Враховуючи обставини скоєного, особу ОСОБА_1 , що він раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, не працює, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, вважаю правильним призначити йому адміністративне стягнення у виді громадських робіт.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.173, 283, 284, 285 КУпАП, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» суддя,

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді 50 (п`ятидесяти) годин громадських робіт.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 гривень.

Роз`яснити, що у разі несплати правопорушником штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ст. 308 КУпАП.

Строк пред`явлення постанови до примусового виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя П.І. Заруба