Справа № 944/1338/24
Провадження №3/944/1318/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.06.2024 рокум.Яворів

Суддя Яворівського районного суду Львівської області Матвіїв І.М., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , українця, громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягався,

за ст.173 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

06 березня 2024 року о 13 год 10 хв ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці в приміщенні Яворівської центральної лікарні по вул.Львівська,29 в м.Яворів Львівської області, нецензурно висловлювався в сторону ОСОБА_2 та шарпав останього за одяг у присутності медичної сестри ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненому не визнав, пояснив, що його дитина та дитина ОСОБА_2 є вихованцями в одній групі дошкільної освіти в м.Яворів. ОСОБА_2 у чаті групи батьків, організував черговий збір коштів з батьків на потреби садка, на що ОСОБА_1 заперечував. В подальшому ОСОБА_2 05.03.2024 прийшов до його дружини на роботу та словесно її образив, відповідно 06.03.2024 він зранку вирішив піти на роботу до ОСОБА_2 щоб прояснити ситацію яка склалася. Ним ставилися запитання типу: «чого приходив до моєї дружини на роботу? Чому не прийшов до мене? Яке відношення має моя дитина і її фотоальбом до збору коштів на ремонт туалету? Чому порушуються права моєї дитини? Чому шантаж мене іде через дитину? В чому моя дитина винна?

ОСОБА_2 ухилявся від прямих відповідей, намагався випхати мене з кабінету, на що він схопив його за комір сорочки обома руками для того щоб останній не зміг випхати його з кабінету, нецензурної лайки не вживав. Нецензурно висловлювався сам ОСОБА_2 та намагався нанести йому удари. Просить суд справу про вчинення адміністративне правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП щодо нього закрити за відсутністю складу правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_2 та його представник адвокат Домашовець В.С. в судовому засіданні обставини викладені в протоколі підтримали, наголосили, що ОСОБА_1 прийшов в робочий кабінет потерпілого з метою вирішення конфлікту, був налаштований агресивно (цього сам порушник не заперечує), в приміщенні Яворівської центральної лікарні (громадське місце) нецензурно висловлювався, чим порушив громадський порядок і спокій громадян ( працівників лікарні та пацієнтів). Просять застосувати до нього максимальну санкцію за ст.173 КУпАП.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого за ст.173 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.280 КУпАП під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган ( посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, тощо.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №027739 від 08.03.2024, рапортом від 06.03.2024, протоколом прийняття заяви та письмовими поясненнями ОСОБА_2 , письмовими поясненнями ОСОБА_3 , а також іншими доказами, які наявні в матеріалах справи.

Зазначені вище докази винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є такими, що доповнюють одне одного, є повними, безсумнівними, належними та допустимими, оскільки відповідно до ст.251, 252 КУпАП, прямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у справі про адміністративне правопорушення, а також є такими, що зібрані в порядку, встановленому законом.

В діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. № 2899-1У).

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення свідчать проте, що ОСОБА_1 дійсно вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, тобто дрібне хуліганство.

Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Приймаючи до уваги вищенаведені докази, які підтверджують винність ОСОБА_1 враховуючи особу, що притягується до адміністративної відповідальності, тяжкість вчиненого, вважаю, що стягнення слід визначити в межах санкції статті, за якою кваліфіковано адміністративне правопорушення у виді штрафу.

Відповідно до ч.7 ст.283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Згідно з п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, із змінами та доповненнями, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення встановлена ставка судового збору 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто стягненню підлягає судовий збір в розмірі 605,60 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.23-24, 268, 283-284 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 51 (п`ятдесят один) гривень.

Стягнути із ОСОБА_1 в користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять ) гривень 60 копійок.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду через Яворівський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу.

Штраф повинен бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у цей строк, постанова про накладення штрафу надсилається до виконання органу державної виконавчої служби в порядку, встановленому законом.

Строк виконання постанови протягом трьох місяців з наступного дня після набрання постановою законної сили.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений постановою КМ України.

Суддя І.М. Матвіїв