справа № 361/2951/24
провадження № 3/361/2156/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2024 м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Сіренко Н.С., розглянувши матеріали, що надійшли з Броварського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця,

за ч. 1 ст. 130 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №274314, від 17.03.2024, ОСОБА_1 17.03.2024 о 22:00 год., по вул. Чорних Запорожців, 62-А, в місті Бровари, керував транспортним засобом Volkswagen Caddy номерний знак НОМЕР_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, поведінка що не відповідає дійсності. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер 6820», на місці зупинки та у медичному закладі у встановленому законом порядку відмовився у присутності двох свідків, чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 130 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у скоєнні даного адміністративного правопорушення не визнав, щодо обставин події зазначив, що будучи біля автомобіля на паркувальному майданчикув нього виник конфлікт з працівниками поліції, в ході якого працівники поліції застосували відносно нього кайданки та звинуватили у керуванні транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, після чого відвезли до Броварського РУП ГУНП в Київській області та склали адміністративний матеріал за ч. 1 ст. 130 КУпАП, при цьому зазначив що від проходження огляду на встановлення стану сп`яніння відмовився оскільки транспортним засобом не керував.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 , адвокат Процик Д.Г., зазначив, що протокол серії ААД № 274314 від 17.03.2024 складений незаконно, упереджено, з грубим порушенням порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення та норм КУпАП. Так, матеріали справи не містять підтвердження обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, а саме - факту керування ОСОБА_1 транспортним засобом Volkswagen Caddy номерний знак НОМЕР_1 , відтак подальші дії працівників поліції є неправомірними. Долучений до матеріалів справи диск з відеозаписом з нагрудної боді-камери поліцейського є неповним і не фіксує подію з самого початку, а зафіксовані на відеозаписах обставини не фіксують зупинку транспортного засобу та ключового моменту виявлення у водія ознак сп`яніння, які б у подальшому стали підставою для направлення водія на проведення огляду на стан сп`яніння, відтак є не допустимим і не належним доказом. Оскільки вказані обставини виключають наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення адвокат просив закрити справу на підставі ст. 247 КУпАП.

З метою перевірки даних пояснень за клопотанням адвоката Процика Д.Г. в судове засідання викликалися свідки події ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , однак в судове засідання не з`явилися, про причину неявки суд не повідомили.

Суд, заслухавши особу відносної якої складено протокол про адміністративне правопорушення та доводи захисника, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази та оглянувши відеозапис на диску, приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне і обєктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно з ст. 280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 ст. 130 КУпАП передбачає, що керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції тягне за собою адміністративну відповідальність.

Згідно положень ст. 266 КУпАП, огляд особи, яка керувала транспортним засобом, на стан алкогольного сп`яніння проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення. У разі незгоди особи, яка керувала транспортним засобом, на проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. Перелік закладів охорони здоров`я, яким надається право проведення огляду особи на стан алкогольного сп`яніння, затверджується управліннями охорони здоров`я місцевих державних адміністрацій. Проведення огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, в інших закладах забороняється. Огляд осіб на стан алкогольного чи іншого сп`яніння здійснюється в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд у закладі охорони здоров`я та складення висновку за результатами огляду проводиться в присутності поліцейського. Огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним. Направлення особи для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду здійснюються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебуванням під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 року №1103, п. 4 огляд на місці зупинки транспортного засобу проводиться іззастосуванням технічних засобів відеозапису, а в разі неможливості

застосування таких засобів - у присутності двох свідків. Матеріаливідеозапису обов`язково долучаються до протоколу проадміністративне правопорушення, п. 6 якого передбачено, що водій транспортного засобу, що відмовився від проведення огляду на місці зупинки транспортного засобу або висловив незгоду з його результатами, направляється поліцейським для проведення огляду до відповідного закладу охорони здоров`я. При цьому, відповідно до п. 8 Порядку, у разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я поліцейський в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду.

Згідно пункту 6 розділу X Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 за № 1395 (з змінами станом на день складання протоколу 07.12.2022), у разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я поліцейський із застосуванням технічних засобів відеозапису (а в разі неможливості застосування таких засобів у присутності двох свідків) складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду.

Суд звертає увагу, що оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення та долучення доказів на підтвердження висунутого обвинувачення, належить до компетенції та обов`язку уповноваженої посадової особи, яка склала протокол, та яка висуває обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, а постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №274314, від 17.03.2024, ОСОБА_1 17.03.2024 о 22:00 год., по вул. Чорних Запорожців, 62А, в місті Бровари, керував транспортним засобом Volkswagen Caddy номерний знак НОМЕР_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, поведінка що не відповідає дійсності. Від проходження оглядуна стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер 6820», на місці зупинки та у медичному закладі у встановленому законом порядку відмовився у присутності двох свідків, чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР (а.с.3).

Відповідно до письмових пояснень, вказані в протоколі свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підтверджують відмову ОСОБА_1 від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння та не зазначали будь-яких даних про те, що ОСОБА_1 саме керував автомобілем (а.с.6).

З відеозапису бодікамери працівника поліції жоден із присутніх осіб не підтвердили факту керування ОСОБА_1 транспортним засобом, відеозапис зафіксував, як працівник поліції застосовує відносно ОСОБА_1 спеціальний засіб «кайданки», після чого пропонують йому на місці пройти огляд на встановлення стану сп`яніння на що останній відмовляється та починає вести себе зухвало та агресивно, через що працівники поліції доставили ОСОБА_1 до Броварського РУП ГУНП в Київській області, де було складено протокол про адміністративне правопорушення.

Отже, з матеріалів, які додано до протоколу про адміністративне правопорушення, не вбачається ані дій водія ОСОБА_1 щодо керування ним транспортним засобом, ані зупинення цього транспортного засобу працівниками поліції, отже суд вважає, що працівниками поліції не доведено факту керування останнім транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, які передують направленню водія на огляд до медичного закладу для встановлення стану сп`яніння.

Суд зважає, що протокол про адміністративне правопорушення, хоч і є джерелом доказів, однак за своєю процесуальною суттю є фіксацією правопорушення, та інформація, яка в нього вноситься, повинна ґрунтуватися на первинних доказах, проте у цій справі такі докази відсутні.

Відповідно до частини 3 статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі № 1-135/2018 (5846/17) зазначив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Лавенте проти Латвії» від 07.11.2002 року неодноразово наголошував на тому, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. При цьому суд не вправі самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Підсумовуючи викладене, враховуючи наявні докази по справі, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що обставини, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД № 274314 від 17.03.2024 не підтверджені достатніми, вагомими та беззаперечними доказами по справі, які б свідчили про наявність події, а в діях ОСОБА_1 - складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, а тому, оцінивши надані суду докази, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 130, 247, 283, 284 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адмінправопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події і складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя Н. С. Сіренко