Єдиний унікальний номер: 379/794/24
Провадження № 3/379/398/24
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2024 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін В.І.,

за участю прокурора Бузинного В.С.,

захисника Шапошника Є.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали адміністративних справ, що надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженки м. Первомайська, Луганської області, українки, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої заступником директора КНП Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги», відомості щодо притягнення до адміністративної відповідальності в матеріалах справи відсутні,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи виконуючим обов`язки директора КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», являючись суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, згідно з пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VII в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 № 1700-VII, вчинила дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме підписала наказ від 26.10.2022 № 58-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначила собі премію в розмірі 9000 гривень, чим вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, згідно протоколу № 2859 від 09.07.2024 ОСОБА_1 , будучи виконуючим обов`язки директора КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», являючись суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, згідно з пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VII в порушення вимог пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 28 № 1700-VII, не вжила заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомила визначений законом орган Таращанську міську раду про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказу від 26.10.2022 № 58-ОС «Про преміювання працівників», яким серед інших працівників підприємства призначила собі премію в розмірі 9000 гривень, чим вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП

Прокурор у судовому засіданні зазначив, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень доведена у повному обсязі, прохав призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що вину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнає повністю. За основною ставкою вона є сімейним лікарем. За сумісництвом вона є заступником директора КНП ТМР «Таращанський ЦПСД». Вона у складі однієї з шести бригад вакцинувала пацієнтів. Зафіксовано документально, хто з лікарів скільки зробив вакцинацій. Вона виконувала обов`язки директора, підписала наказ і отримала по наказу премію 9000 гривень. На початку року вона одноразово повідомила Таращанську міськраду про конфлікт інтересів.

Захисник ОСОБА_2 у судовому засіданні прохав закрити провадження у справі. ОСОБА_3 у встановленому законом порядку повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а тому це є однією з підстав, що виключає притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7 КУпАП. Щодо ч.2 ст. 172-7 КУпАП матеріали справи не доводять в повній мірі, що приватний інтерес ОСОБА_1 суперечив її службовим повноваженням, а також реально вплинув на прийняття нею рішення щодо підписання наказів про преміювання працівників, в тому числі і себе. При прийнятті рішення комісією по преміюванню, на підставі якого був виданий наказ за підписом ОСОБА_3 , керувалися нормативною базою МОЗ України, зокрема медичний персонал преміювався безпосередньо за надання реабілітаційної допомоги пацієнтам з коронавірусною хворобою, де розмір премій напряму залежав від зроблених персоналом ін`єкцій та за виконання інших робіт, за проведення яких також передбачене преміювання. Крім того, станом на кінець 2023 року в розпорядженні поіції вже були відповідні документи, що стали підставою для складання протоколів про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_3 , то саме з цього часу бере початок відлік строку накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_3 .

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що працює старшим оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України. ОСОБА_3 себе преміювала, тому була заінтересована у винесенні наказу. Підрозділ отримував судове рішення по ОСОБА_5 , особисто він з цим рішенням не ознайомлювався. Наказ № 58-ОС від 26.10.22 був в нього в розпорядженні коли проводилася перевірка по ОСОБА_5 .

Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснив, що працює директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД». Як був у відпустці обов`язки директора виконувала ОСОБА_3 . Вона мала підписувати накази про оплату праці і про преміювання. Головний бухгалтер дає розрахунок, комісія приймає рішення здійснити преміювання. Це була премія за виконану роботу по вакцинації від ковіду. За кожне щеплення виділялися кошти Не може бути більша чи менша премія. ОСОБА_3 була головою комісії. Наказ № 58-ОС від 26.10.22 був направлений на запит разом з іншими матеріалами, коли проводилась перевірка щодо нього.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, суд доходить до наступних висновків.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені обставини встановлюються у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом повного та всебічного дослідження доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами та інше.

Зі змісту ст. 284 КУпАП вбачається, що одним з можливих наслідків розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення є притягнення особи до адміністративної відповідальності шляхом винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

При цьому суд звертає увагу, що винесення постанови про накладення адміністративного стягнення є одним з найсуворіших наслідків вирішення справи про адміністративне правопорушення, оскільки внаслідок накладення стягнення особа зазнає негативних наслідків особистого, майнового чи організаційного характеру, що безумовно призводить до втручання у сферу її особистих прав, свобод та законних інтересів. Внаслідок цього рішення суду про притягнення особи до адміністративної відповідальності має бути достатнім чином обґрунтованим для забезпечення правомірності та пропорційності втручання у сферу особистих прав особи, якого вона зазнає внаслідок накладення на неї стягнення.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності може бути правомірним результатом розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення, якщо судом у встановленому законодавством порядку шляхом дослідження належних, допустимих, достовірних, достатніх доказів буде встановлено факт вчинення діяння, що відповідно до чинного законодавства містить ознаки складу адміністративного правопорушення, а також вину особи у вчиненні такого діяння.

Частиною 1 ст. 172-7 КУпАП передбачено відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а ч. 2 ст. 172-7 КУпАП встановлено відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою до статті 172-7 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до примітки ст. 172-7 КУпАП, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

При цьому аналіз ч. 1 Примітки до ст. 172-7 КУпАП дає можливість зробити висновок, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП має спеціального суб`єкта - суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Зі змісту п. 2 ч. 1 ст. 3 вищезазначеного Закону випливає, що вимоги законодавства про запобігання корупції поширюються на осіб, які прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції».

У матеріалах справи наявна копія Статуту комунального некомерційного підприємства Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги» (надалі Підприємство), затверджений Рішенням Таращанської міської ради зі змінами внесеними від 23.02.2023 № 5666-36-VIII, у п., 4.2, 4.3, 4,7 якого зазначається, що підприємство є юридичною особою публічного права, користується закріпленими за ним комунальним майном, що є спільною власністю територіальної громади міста Тараща, належить йому на праві оперативного управління. Підприємство має самостійний баланс, рахунки в Державному казначействі України, установах банків, круглу печатку зі своїм найменуванням, штампи, а також бланки з власними реквізитами.

При цьому у п. 1.2, 1.4 вищезазначеного Статуту вказується, що Підприємство створене за рішенням Таращанської районної ради від 05.03.2018 № 409-20- VII та діє згідно рішення Таращанської міської ради від 24.12.2020 № 66-02-VIIІ, на базі майна спільної власності територіальної громади міста Тараща. Засновником (Власником) підприємства є територіальна громада міста Тараща в особі Таращанської міської ради.

Відповідно до ч. 2 ст. 81 ЦК України юридичні особи, залежно від порядку їх створення, поділяються на юридичних осіб приватного права та юридичних осіб публічного права. Юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Враховуючи, що Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги є комунальною власністю територіальної громади м. Тараща, самостійним правовим суб`єктом права, наділеним повною правоздатністю та дієздатністю, всіма ознаками юридичної особи, що створена на підставі акту органу місцевого самоврядування (рішенням міської ради) та п. 4.2 Статуту підприємства, суд доходить до висновку, що Комунальне некомерційне підприємство Таращанської міської ради «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги» є юридичною особою публічного права.

Судом встановлено, що наказом КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» від 04.01.2022 № 1-ОС ОСОБА_1 призначено на посаду заступника директора з медичного обслуговування населення за внутрішнім сумісництвом з 04.01.2022 (а.с.28).

Розпорядженням Таращанського міського голови № 527-к від 12.10.2022 «Про погодження відпустки ОСОБА_6 », на період відпустки директора КНП «Таращанський ЦПМСД» ОСОБА_6 з 17.10.2022 по 16.11.2022, виконання обов`язків директора покладено на заступника директора з медичного обслуговування населення ОСОБА_1 (а.с.32).

12.10.2022 директором КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» було винесено наказ № 60-В «Про відпустку директора КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», яким ОСОБА_1 призначено тимчасово виконуючим обов`язки директора з 17.10.2022 по 17.11.2022 (а.с.33).

Згідно з п. 7.3 Статуту КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» (нова редакція), затвердженого рішенням Таращанської міської ради від 24.12.2020 № 66-02-VIII (а.с.18-25), директор КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» тимчасово виконуючий обов`язки директора КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» ОСОБА_1 наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями.

Відтак, ОСОБА_1 є посадовою особою юридичної особи публічного права, а отже є особою, щодо якої поширюються вимоги законодавства про запобігання корупції, а отже є суб`єктом адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно частини першої статті 28 Закону «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

При цьому, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особи, і кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, слід встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у особи факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення/вчинення чи не вчинення дій;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість, прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Отже, обов`язковою ознакою конфлікту інтересів є наявність суперечностей між особистими інтересами та службовими повноваженнями особи, які можуть вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи невчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Такий вплив може бути у разі наявності в особи дискреційних повноважень (коли особа може вибирати з декількох варіантів рішень чи дій той, який вважає найбільш прийнятним за відповідних обставин).

У п. 7 Положення про преміювання працівників Комунального некомерційного підприємства Таращанської районної ради «Таращанський Центр первинної медичної медико-санітарної) допомоги» (Додаток №13 до колективного договору), затвердженого директором ОСОБА_6 та погодженого з профспілковою організацією КНП ТРР «Таращанський центр ПМСД», зазначено, що керівник підприємства визначає розмір премії:

керівникам структурних підрозділів підприємства;

іншим медичним працівникам та спеціалістам (у виняткових випадках);

працівникам фінансово-економічної та виробничо-господарської діяльності за погодження керівниками структурних підрозділів;

премія керівнику визначається відповідно до чинного законодавства та контракту з Таращанською районною радою.

Згідно п. 3, 4 Положення про преміювання працівників премія нараховується працівнику в залежності від показників діяльності підприємства, особистого внеску в загальні результати роботи підприємства і граничними розмірами не обмежується та в межах наявних коштів. Премія може виплачуватися за підсумками роботи за місяць, квартал, півріччя, за рік або до професійного світа Дня медичного працівника інших професійних і Державних світ України за умови виконання основних показників діяльності підприємства і залежно від специфіки роботи та особистого трудового внеску кожного працівника.

З матеріалів справи вбачається, що протокольним рішенням комісії по преміюванню №10 від 25.10.2022, вирішено здійснити преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» за вакцинацію від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2, за період з січня-жовтень 2022, виплатити премію наступним працівникам, зокрема: ОСОБА_1 лікарю ЗП-СЛ 9000,00 грн (а.с.35).

26.10.2022 т.в.о. директора КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» ОСОБА_1 видано наказ № 58-ОС «Про преміювання працівників», яким, за вакцинацію від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, за період 10-ти місяців, призначено премію працівникам, в тому числі, ОСОБА_1 лікарю ЗПСЛ 9000,00 грн (а.с.34).

При цьому, 30.05.2022 ОСОБА_1 зверталася до голови Таращанської міської ради, як органу управління КНП ТМР «Таращанський центр первинної медичної (медико-санітарної) допомоги», з повідомленням про реальний/потенційний конфлікт інтересів, в якому зазначила про те, що на період відсутності директора КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» ОСОБА_6 , вона буде виконувати обов`язки директора відповідно до наказів про призначення. У зв`язку з наведеним в майбутньому під час виконання нею своїх службових обов`язків, у неї може виникнути конфлікт інтересів (потенційний/реальний) під час видачі та підписання наказів при застосуванні заохочень, дисциплінарних стягнень, виконання доручень та контролю їх виконання. При цьому, також повідомила, що в КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» накази про преміювання видаються на підставі рішень комісії про преміювання. Вказане повідомлення було одержане виконавчим комітетом міськради 30.05.2022 (а.с.39).

Чинним законодавством, в тому числі й Законом України «Про запобігання корупції», не передбачено обов`язку особи, у якої можливе виникнення потенційного чи реального конфлікту інтересів, неодноразово або постійно повідомляти про наявність у неї конфлікту інтересів.

Також не визначено вказаним Законом і вимоги до самого тексу повідомлення про наявність конфлікту інтересів, тому повідомлення здійснюється в довільній формі.

За таких обставин, ОСОБА_1 дотримано вимог Закону України «Про запобігання корупції», щодо повідомлення свого безпосереднього керівника про наявність конфлікту інтересів.

Наявна в матеріалах справи відповідь Таращанської міської ради від 12.06.2024 №923/03-04 вих-24 на запит Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про те, що упродовж часу з 01.10.2022 по теперішній час від ОСОБА_1 не надходило повідомлення про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів під час виконання нею обов`язків директора КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», не є належним та допустимим доказом невиконання ОСОБА_1 обов`язку повідомляти про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, оскільки період перевірки надходження повідомлення від ОСОБА_1 не охоплює весь час виконання останньою обов`язків директора КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД».

Аналогічна позиція висловлена Київським апеляційним судом у постанові № 379/1284/23 від 19.03.2024.

Враховуючи те, що судом не встановлено в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, провадження в справі підлягає закриттю на підставі пункту першого частини першої статті 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи № 379/796/24 (провадження 3/379/399/23) суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення якого 09.07.2024 було складено протокол про адміністративне правопорушення № 2860, підтверджується наступними доказами: інформацією про особу; копією статуту КНП «Таращанський центр первинної медичної (метко-санітарної) допомоги» (нова редакція), затвердженого рішенням Таращанської міської ради від 24.12.2020 № 66-02-VIII; копією Положення про преміювання працівників; копією витягу з наказу від 04.01.2022 № 1-ОС «Про призначення на посаду за внутрішнім сумісництвом»; копією посадової інструкції заступника директора з медичного обслуговування населення; копією розпорядження Таращанського міського голови № 527-к від 12.10.2022 «Про погодження відпустки ОСОБА_6 »; копією наказу від 26.10.2022 № 58-ОС «Про преміювання працівників»; копією протоколу № 10 від 25.10.2022 засідання комісії по преміюванню.

Наявність у ОСОБА_1 службових повноважень обумовлена тим, що будучи керівником комунального підприємства, вона наділена повноваженнями на прийняття рішень, у тому числі й стосовно фінансових питань.

Наявність у ОСОБА_1 . приватного інтересу обумовлена тим, що саме вона отримує премію від виданого нею наказу.

Наявність суперечності між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями обумовлено тим, що ОСОБА_1 , як виконуючий обов`язки директора (керівник), наділена правом приймати рішення щодо преміювання працівників та будучи зацікавленою особою у сприянні своїм матеріальним інтересам, маючи дискреційні повноваження з прийняття чи неприйняття рішень, реалізувала таке повноваження шляхом підписання наказу.

Таким чином, у діяльності ОСОБА_1 , як керівника, при прийнятті рішення щодо преміювання, наявний реальний конфлікт інтересів, що зобов`язує її дотримуватися положень п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VІІ.

Тобто реальний конфлікт інтересів у даному випадку полягає в тому, що приватний інтерес ОСОБА_1 у вигляді бажання поліпшити своє матеріальне становище, реально зіткнувся з її службовими повноваженнями, як керівника, що впливає на об`єктивність або неупередженість у прийнятті рішень, а саме під час підписання наказу від 26.10.2022 № 58-ОС. У даному випадку, ОСОБА_1 повинна була утриматися від підписання даного наказу, не приймаючи рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Отже, виконуючи обов`язки директора КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД» ОСОБА_1 , діючи умисно, з корисливих мотивів, вчинила дію (підписала наказ) в умовах реального конфлікту інтересів, пов`язаного з виникненням суперечностей між її особистими інтересами та службовими повноваженнями, як керівника підприємства, які впливають на об`єктивність у прийнятті рішення, чим порушила вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VІІ.

За умовами Положення про преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», премія працівнику нараховується в залежності від показників діяльності підприємства, особистого внеску в загальні результати роботи, не обмежується граничними розмірами, але в межах наявних коштів. Премія може виплачуватись за підсумками роботи за місяць, квартал, півріччя, за рік або до професійного свята Дня медичного працівника, інших професійних та державних свят України за умови виконання основних показників діяльності підприємства і залежно від специфіки роботи та особистого трудового внеску кожного працівника. Розмір премії визначається у відсотковому співвідношенні до посадового окладу за фактично відпрацьований час або у конкретному розмірі у вигляді фіксованої суми та виплачується за рахунок економії коштів в межах фонду оплати праці. Премія працівникам виплачується на підставі наказу керівника.

Таким чином, виключне право та остаточне рішення щодо преміювання працівників приймає керівник установи (підприємства), як особа, уповноважена на розпорядження коштами установи (підприємства) та є основним підписантом фінансово-розпорядчих документів.

Наявність протоколів комісії по розподілу премії, як і сам факт погодження розміру премій головним бухгалтером, кадровиком, юристом, іншими особами, не позбавляє керівника його дискреційних повноважень та не перетворює у формального підписанта розпорядчих документів.

Отже, виходячи зі змісту статуту та Положення про преміювання працівників КНП ТМР «Таращанський ЦПМСД», а саме директор має виключне право та остаточне рішення щодо преміювання працівників, як особа, уповноважена на розпорядження коштами та є основним підписантом фінансово-розпорядчих документів.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд дійшов до висновку, що дії ОСОБА_1 які виразилися у прийнятті рішення в умовах реального конфлікту інтересів, правильно кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та її вину у вчиненні даного адміністративного правопорушення вважаю доведеною.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП зазначається, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених ст. 212-15, 212-21 КУпАП, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Судом встановлено, що адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за фактом вчинення якого складено протокол № 2860, було вчинено ОСОБА_1 26.10.2022.

У судовому засіданні свідком ОСОБА_4 зазначено, що при складанні протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені ч.ч.1,2 ст. 172-7 КУпАП стосовно ОСОБА_6 , в розпорядженні сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України був наявний наказ № 58-ОС від 26.10.2022, таким чином днем виявлення правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-7 КУпАП, вчиненого ОСОБА_1 слід вважати 05.09.23 (дата складання протоколів про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_6 )

Враховуючи, що днем виявлення адміністративного правопорушення є 05.09.23, тому строк притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закінчився 05.03.24 (+6 місяців), а провадження по справі за фактом вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7, підлягає закриттю, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справ строків накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст.ст. 7, 23, 38, 172-7, 221, 246, 248, 249, 251, 252, 279, 280, 283-285 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції» № 1700-VІІ, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Провадження у справі притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених у ст. 38 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: В. І. Зінкін