Справа № 369/8386/24
Провадження № 3/369/5178/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

27.05.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Гришко О. М., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Узбекистану, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення №1028/10-36-07-08 від 07.05.2024 вбачається, що під час проведення перевірки 01.05.2024 року о 15 год. 05 хв. торгівельного павільйону А3 в АДРЕСА_2 де здійснює свою діяльність ФОП « ОСОБА_2 », виявлено порушення проведення розрахунків, а саме: проведення розрахункової операції без застосування РРО/ПРРО, без створення і надання відповідного розрахункового документу встановленої форми та змісту, чим порушено п.1, п.2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995р. №265/95-ВР Про застосування РРО у сфері торгівлі громадського харчування та послуг (із змінами та доповненнями), за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день та час судового засідання повідомлявся належним чином. Клопотань про відкладення розгляду від нього не надходило.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» зазначено, що сторона яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З метою уникнення затягування розгляду справи, відповідно до ст. 268 КУпАП суддя вважає за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних у справі матеріалів.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 155-1 КУпАП передбачено відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до вимог ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.245 КУпАП одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

На підставі ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст.280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Положеннями ст.252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення долучено копію акту фактичної перевірки від 07.05.2024.

Так, долучений акт фактичної перевірки не узгоджується з складеним відносно ОСОБА_1 протоколом про адміністративне правопорушення, оскільки останній притягується до відповідальності саме за не видачу розрахункового документу при реалізації товару, а долученим актом фактично встановлено, що ФОП « ОСОБА_2 » реалізує продукти харчування за готівковий та безготівковий розрахунок та встановлено, що до перевірки не додано документи у повному обсязі, які слугували предметом перевірки.

Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а є лише формою фіксації правопорушення.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність доказів скоєння ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 9, 155-1, 245, 247, 280, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1ст. 155-1 КУпАП закрити за відсутністю в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Гришко О.М.