КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 761/6578/24 Апеляційне провадження № 33/824/2310/2024Головуючий у суді першої інстанції -Сіромашенко Н.В. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2024 року суддя Київського апеляційного суду Нежура В.А. розглянув матеріали справи про адміністративне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Шевченківського районного суду міста Києва від 29 лютого 2024 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Шевченківського районного суду м. Києвавід 29.02.2024 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1КУпАП, та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100,00 (сто) грн.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову та закрити провадження у справі у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що постанова суду першої інстанції ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що єдиним доказом вчинення правопорушення є Акт планової перевірки від 01.12.2023 №1174/32-00-07-01-14/40484607. Однак на підставі п.86.7., 86.7.4., ст. 86 ПКУ ТОВ «МІЛОАН» 05.01.2024 подало заперечення на акт про результати перевірки. Станом на 30.01.2024 ТОВ «МІЛОАН» отримало податкові повідомлення рішення, які оскаржено по контролюючого органу вищого рівня і станом на день написання заперечень результатів немає.

Зазначає, що з огляду на зазначене, внаслідок оформлення акту про результати перевірки, на підставі якого складено протокол про адміністративні правопорушення, платник податків не вважається таким, що вчинив порушення податкового законодавства, а отже такий акт не може бути підставою притягнення до відповідальності його головного бухгалтера.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася про дату, час та місце розгляду повідомлена належним чином.

Перевіривши апеляційну скаргу, вивчивши матеріали справи, вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з таких підстав.

Ухвалюючи рішення суд першої інстанції виходив з протоколу про адміністративне правопорушення № 25/32-0007-01-21 від 31.01.2024; витягу з акту про результати планової виїзної документальної перевірки № 1174/32-00-07-01-14/40484607 від 01.12.2023;наказу № 6-к від 10.01.2017 про призначення на посаду головного бухгалтера ОСОБА_1 зазначаючи, що акт податкового органу, складений за результатом перевірки не є рішенням контролюючого органу, але є документом, що фіксує виявлені порушення податкового законодавства на підставі якого приймається відповідне рішення, в тому числі й про притягнення посадових осіб суб`єкта господарювання до адміністративної відповідальності, тобто акт перевірки є доказом по справі.

Проте апеляційний суд не може погодитися із такими висновками з огляду на таке.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Положеннями статті 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, передбаченого ст. 130 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, суддя, розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, повинен всебічно, повно і об`єктивно дослідити всі обставини справи, оцінивши кожен доказ як окремо, так і в їх сукупності й навести в своєму рішенні висновки за результатами їх дослідження та оцінки щодо відсутності або наявності в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення.

Диспозицією ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Згідно положень п. 86.1 ст. 86 Податкового Кодексу України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

За результатом проведеної документальної планової виїзної перевірки ТОВ «Мілоан», податковим органом були виявленні порушення податкового законодавства, про що відповідно було складений акт перевірки.

Уразі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.

Згідно п. 86.7. ст. 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Рішення контролюючого органу у сфері адміністрування податків, може бути оскаржено суб`єктом господарювання платником податку по процедурі адміністративного оскарження (ст.ст. 55, 56 Податкового кодексу України) та в судовому порядку. Розпочата процедура оскарження прийнятих на підставі акту перевірки податкових-повідомлень рішень призводить до неузгодженості сум визначених в них зобов`язань та зупиняє їх стягнення.

З матеріалів справи вбачається,що безпосередньо протокол про адміністративне правопорушення від 30.01.2024 № 25/32-00-07-01-21 був складений щодоОСОБА_1 на підставі акту від 01.12.2023 №1174/32-00-07-01-14/40484607 про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «МІЛОАН».

Крім того, на підставі зазначеного акту Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великим платниками податків були прийнятті податкові повідомлення-рішеннявід 23.01.2024 №№ 0000/41/32-00-07-01-19/40484607, 0000/42-32-00-07-01-19/40484607, 0000/40/32-00-07-01-19/40484607.

В свою чергу, ТОВ «МІЛОАН» 05.01.2024 подало заперечення на акт про результати перевірки та скаргу на податкові повідомлення-рішення.

Оскільки ТОВ «МІЛОАН» на податкові повідомлення-рішення від 23.01.2024 №№ 0000/41/32-00-07-01-19/40484607, 0000/42-32-00-07-01-19/40484607, 0000/40/32-00-07-01-19/40484607, подало скаргу до ДПС України, то вони є неузгодженими, а тому складений податковим органом акт відображає лише результати проведеної ним перевірки, і не може бути однозначним доказом наявності в діях посадової особи платника податку вини в порушенні встановленого законом порядку ведення податкового обліку і відповідно, бути єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до постанови КАС ВС від 08.09.2020 у справі № П/811/2898/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків та, відповідно, такий акт не порушує прав останнього.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд за результатами розгляду поданої апеляційної скарги вважає, що у діях ДПС України по складанню протоколу відносноОСОБА_1 щодо вчинення нею правопорушення за ознаками, передбаченими ч. 1 ст. 163-1 КУпАП є передчасними, що в свою чергу дає підстави для висновку про відстутність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ч. 8 ст. 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про скасування постанови суду першої інстанції та закриттю провадження у справі в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, керуючись статтею 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Шевченківського районного суду міста Києва від 29 лютого 2024 року скасувати, провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Повний текст складено 24 травня 2024 року.

Суддя

Київського апеляційного суду В.А. Нежура