Гайворонський районний суд Кіровоградської області
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

__________________________________________І________________________

Справа №: 385/538/24 3/385/336/24
31.05.2024 рокум. Гайворон

Суддя Гайворонського районного суду Кіровоградської області Гришак А.М., розглянувши матеріали справи, які надійшли від відділення поліції № 1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого головним механіком в структурному підрозділі «Усатівська колійна машинна станція» Філії «Центр з будівництва та ремонту колії» АТ «Українська залізниця», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності не притягувався, РНОКПП НОМЕР_1 , паспортні дані не відомі,

за ч. 2 ст. 123 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

02.04.2024 року о 18 год. 39 хв. в м. Гайворон по вул. Н.Богач, 187, ОСОБА_1 , керуючи автомобілем Renault Trafic, д.н.з. НОМЕР_2 , виїхав на залізничний переїзд на увімкнений заборонний сигнал світлофора (червоний) та здійснив подальший рух через залізничний переїзд, чим порушив вимоги п. 20.5в Правил дорожнього руху України.

Адміністративний матеріал надійшов в канцелярію Гайворонського районного суду Кіровоградської області та переданий на розгляд судді 09.04.2024 року. Справа призначалася спочатку до розгляду на 16 год. 00 хв. 15.04.2024 року, потім на 11 год. 00 хв. 22.04.2024 року, на 15 год. 00 хв. 21.05.2024 року, на 10 год. 15 хв. 31.05.2024 року, однак в судові засідання на зазначені дати ОСОБА_1 та його захисник адвокат Мельник А.С. не з`явилися.

10.04.2024 року на адресу суду надійшла заява адвоката Мельник А.С. про залучення її до справи як захисника Мельник В.В.

15.04.2024 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» на адресу суду від захисника ОСОБА_1 адвоката Мельник А.С. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю ОСОБА_1 прибути до суду та проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції. На підтвердження захисник долучила копію заяви ОСОБА_1 в якій він просить відкласти розгляд справи та зобов`язується прийняти участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції разом з його адвокатом Мельник А.С.

Постановою суду від 17.04.2024 року задоволено клопотання захисника ОСОБА_1 адвоката Мельник А.С. від 16.04.2024 року про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

29.04.2024 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» на адресу суду від захисника ОСОБА_1 адвоката Мельник А.С. надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції.

Постановою суду від 29.04.2024 року задоволено клопотання захисника ОСОБА_1 адвоката Мельник А.С. від 29.04.2024 року про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, а також надіслано на адресу захисника DVD-R диск з копією відеозапису про ознайомлення з яким вона клопотала.

21.05.2024 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» на адресу суду від захисника ОСОБА_1 адвоката Мельник А.С. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з не ознайомленням з відеодоказами у повному обсязі, оскільки їх уважне вивчення потребує певного часу та технічних знань. Крім того, подано клопотання про проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції.

30.05.2024 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» на адресу суду від захисника ОСОБА_1 адвоката Мельник А.С. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 у відрядженні.

Зважаючи на викладене, судом вирішено провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , що не суперечить правовим приписам ч. 2 ст. 268 КУпАП.

До вказаних висновків суд дійшов, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.8 Конституції, в Україні визнається і діє принцип Верховенства права.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 06 листопада 2008 року у справі «Ісмаїлов проти Росії», в пункті 31 зазначив, що принцип верховенства права одне з підвалин демократичного суспільства закріплений в усіх статтях Конвенції, чи було досягнуто справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним. Згідно з пунктом 34 вказаного рішення, суд повинен проаналізувати, чи дотримали органи влади розумний баланс між заходами, вжитими для забезпечення загальних інтересів суспільства, та потребою захищатися від обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року в справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Вирішуючи питання про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , суд враховує, що ОСОБА_1 та його захисник знали про те, що справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 123 КУпАП знаходиться на розгляді в Гайворонському районному суді Кіровоградської області з 09.04.2024 року.

Чотири судових засідання у період з 15.04.2024 року до 31.05.2024 року були відкладені за клопотаннями ОСОБА_1 та його захисника, які були подані через «Електронний кабінет» та зареєстровані канцелярією суду.

Своєчасність зареєстрованих клопотань про відкладення судових засідань свідчать про те, що ОСОБА_1 та його захисник знали про всі судові засідання, мали право прийняти участь безпосередньо в суді або дистанційно в режимі он-лайн. Захисник Мельника В.В. клопотав перед кожним судовим засіданням про проведення розгляду справи в режимі відеоконференції та дані клопотання судом були задоволені, разом з тим захисник ОСОБА_1 адвокат Мельник А.С. лише один раз вийшла на відеозв`язок та приймала участь в судовому засіданні.

Суд також зазначає, що ОСОБА_1 у даному провадженні скористався послугами адвоката Мельник А.С., яка також має право приймати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції та представляти інтереси ОСОБА_1 без його особистої присутності.

Слід звернути увагу на той факт, що частиною другою статті 38 КУпАП передбачено, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 123 КУпАП, яке не являється триваючим правопорушенням, тому суд розцінює дії ОСОБА_1 та його захисник адвоката Мельник А.С., як такі, що спрямовані на уникнення ОСОБА_1 адміністративної відповідальності.

Зважаючи на те, що судом вжито усіх необхідних заходів для повного та всебічного з`ясування обставин справи, підстав для скерування справи для додаткового оформлення суддя не вбачає, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, суд вважає, що слід вирішити справу за відсутності ОСОБА_1 та його захисник адвоката Мельник А.С. та в межах тих доказів, які містяться у матеріалах справи та долучені до протоколу про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, переглянувши відео із відеореєстраторів працівників поліції, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, приходжу до такого висновку.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст. 245 КУпАП).

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За вимогами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 123 КУпАП, підтверджується належними та допустимими доказами у відповідності до ст. 251 КУпАП, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 539058 від 02.04.2024 року, що відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та яким зафіксовано час, місце та обставини вчинення правопорушення;

- відеозаписом з місця події.

З урахуванням наведених доказів, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення доведена повністю, його дії за ч. 2 ст. 123 КУпАП кваліфіковані вірно, оскільки такий здійснив в`їзд на залізничний переїзд у випадку, коли рух через переїзд заборонений, а відтак підлягає адміністративній відповідальності за вчинене.

З врахуванням того, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, вважаю, що стягнення повинно бути у виді штрафу без оплатного вилучення транспортного засобу.

Окрім цього, у відповідності до ст. 40-1 КУпАП із ОСОБА_1 слід стягнути 605,60 грн. судового збору в дохід держави.

Керуючись ст.ст. 276-280, 284, 289, 291, 294 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 123 КУпАП.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави штраф у розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень без оплатного вилучення транспортного засобу.

Стягнути з ОСОБА_1 605 грн. 60 коп. судового збору на користь держави.

Штраф має бути сплачений не пізніше як через 15 днів з дня вручення правопорушнику постанови, а в разі оскарження не пізніше як через 15 днів із дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у встановлений строк копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

У порядку примусового виконання постанови стягується подвійний розмір штрафу 1700 грн. та витрати на облік правопорушень.

Постанова суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня її винесення до Кропивницького апеляційного суду через Гайворонський районний суд Кіровоградської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці з моменту набрання нею законної сили.

Суддя :А. М. ГРИШАК

Дата документа 31.05.2024