Справа № 361/4072/24
Провадження № 3/361/2546/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

04 червня 2024 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Мохов Є.І., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності, які надійшли від Броварського РУП ГУ НП в Київській області, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП відносно:

ОСОБА_1 року народження, ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, студента НВПК, що проживає по адресу: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД № 202011 від 09.04.2024, 30.03.2024 року близько 20 год. 00 хв. ОСОБА_1 знаходився в громадському місці, а саме по АДРЕСА_1 , образливо чіплявся до ОСОБА_2 , вчинив бійку, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, за що передбачено відповідальність за ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових пояснень чи заперечення проти протоколу.

У п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/02) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Відтак, суддя відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст. 1, 245 КУпАП, та своєчасному розгляду справи в межах строків, які передбачені ст. 38 КУпАП.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, з суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства. Так, ОСОБА_1 умисно порушив громадський порядок, зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми.

Ступінь грубості порушеного ним громадського порядку полягає у вчинені хуліганських дій, їх наслідків, місця й тривалості їх вчинення, кількості потерпілих від зазначених дій, їхнього віку, стану здоров`я, істотності порушення їхніх інтересів або інтересів підприємств, установ, організацій. ОСОБА_1 , як особа, яка вчинила хуліганські дії, свідомо нехтував вказаними правилами поведінки в суспільстві.

Мотивом порушення громадського порядку стала його неповага до суспільства, бажання реалізувати індивідуальну потребу самоствердження. При цьому, явною, очевидною як для самого нього, так і для потерпілих чи оточуючих неповагою до суспільства було його прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 року "Про судову практику у справах про хуліганство" при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК хуліганство це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Необхідно зазначити, що у даному конкретному випадку таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, тому зазначений проступок необхідно кваліфікувати, як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя, відповідно до ст. 245 КУпАП, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, за що передбачено відповідальність за ст. 173 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 202011 від 09.04.2024 року, протоколом про прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення або таке, що готується від 30.03.2024 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , письмовими поясненнями ОСОБА_2 , копією паспорта ОСОБА_1 .

У ст. 22 КУпАП передбачено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи, дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, а також те, що вчинене ним правопорушення не завдало значної шкоди, суд вважає можливим застосувати до ОСОБА_1 ст. 22 КУпАП та звільнити його від адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, у зв`язку із малозначністю вчиненого ним порушення, обмежитись усним зауваженням, а справу закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 22, 246, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Звільнити ОСОБА_1 , від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оголосити йому усне зауваження, а справу закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Є.І.Мохов