Справа № 214/1695/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

17 травня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., за участю: особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали справи, які надійшли з відділення поліції №4 КРУП ГУ НП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що народився в

м. Кривому Розі, Дніпропетровської обл., громадянство - Україна,

не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою:

АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

18 лютого 2024 року приблизно о 00 год. 30 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи у під`їзді багатоповерхівки, за адресою: АДРЕСА_3 , висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судове засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. Заяв про відкладення розгляду справи від нього суду не надходило.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд вважає, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» № 28249/95 від 19 червня 2001 року, в п.53 якого зазначено, що «…право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави ...», тобто уникнення зловживання суб`єктами такими правами.

Приймаючи до уваги, що судом вжито необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_1 , у судовому засіданні, справа призначалася до розгляду, порушник не з`явився до суду для розгляду даної справи, клопотань про відкладення розгляду справи від останнього не надходило, причини його неявки до суду визнано неповажними, з метою дотримання розумного розгляду справи, забезпечення можливості своєчасного притягнення особи до відповідальності у випадку доведення її винуватості та уникнення безкарності, з урахуванням достатності обсягу наявних доказів, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 , оскільки положення ч.2 ст.268 КУпАП не містять імперативного припису щодо обов`язкової його участі в судовому засіданні під час розгляду даної категорії справ.

Потерпіла ОСОБА_3 правом на участь в судовому засіданні не скористалась, при цьому подала до суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, підтвердила обставини, які зазначені в протоколі, просила врахувати її письмові пояснення та інші надані нею докази: письмові пояснення свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , погрози ОСОБА_1 про фізичну розправу з нею, та просила накласти на останнього адміністративне стягнення у виді виправних робіт або арешт.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи про адміністративне правопорушення, надавши оцінку доказам в їх сукупності, доходить до такого висновку.

Згідно ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією ст.173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Під нецензурною лайкою у громадських місцях слід розуміти найбільш цинічні лайки, що належать зазвичай до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме: громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 року №2899- IV (зі змінами та доповненнями)).

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підтверджується наступними письмовими доказами по справі, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №413515 від 18.02.2024, в якому викладені обставини вчинення ОСОБА_1 хуліганських дій у під`їзді багатоповерхівки, за адресою: АДРЕСА_3 ;

- протоколом про адміністративне затримання АЗ №102946 від 18.02.2024, яким підтверджується факт затримання ОСОБА_1 з метою припинення правопорушення, встановлення особи, складання адміністративних матеріалів;

- письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_3 від 18.02.2024, з яких слідує, що 18.02.2024 о 00-30 год. мешканці кв. АДРЕСА_4 , а саме: хлопець та дівчина 25-26 років, погрожують фізичною розправою, нанесенням тілесних ушкоджень, та виражаються нецензурною лайкою на її адресу, систематично порушують тишу після 22-00 год., а саме: кричать, гучно слухають музику;

- рапортом працівника патрульної поліції від 18.02.2024, зміст якого узгоджується зі змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №413515 від 18.02.2024;

- письмовими поясненнями свідка ОСОБА_4 від 06.03.2024, з яких слідує, що свідок проживає за адресою: АДРЕСА_5 , 18.02.2024 о 01-00 год. сусіди кв. 91 вели себе агресивно, дуже шуміли, стукали по стінках, грюкали дверима, чим порушували спокій. На зауваження інших сусідів вони не реагували, а після виклику поліції, почали погрожувати фізичною розправою та висловлювались нецензурною лайкою. Одного із сусідів, який порушував громадський порядок, звали ОСОБА_6 ;

- письмовими поясненнями свідка ОСОБА_7 від 06.03.2024, з яких слідує, що 18.02.2024 у нічний час сусід ОСОБА_1 та його подруга, які проживають у квартирі АДРЕСА_6 , порушували правила добросусідства, а саме: голосно слухали музику, шуміли, висловлювались нецензурною лайкою, порушували спокій, що змусило інших сусідів звернутись до поліції;

В ході судового розгляду судом також встановлено, що під`їзд буд. АДРЕСА_3 , де ОСОБА_1 вчинив хуліганські дії, в контексті положень диспозиції ст.173 КУпАП та Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» є місцем вчинення адміністративного правопорушення, а відповідно обов`язковим елементом його складу.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення повістю підтверджується сукупністю доказів, досліджених в судом під час розгляду справи, що у своєму взаємозв`язку дають можливість дійти до переконання поза розумним сумнівом про наявність в діях ОСОБА_1 інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за обставин зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №413515 від 18.02.2024.

Виходячи з наведеного, з дотриманням ст.ст.245, 280 КУпАП, суд всебічно, повно та об`єктивно з`ясував всі обставини справи, які мають значення для її правильного вирішення, вислухав пояснення, дослідив письмові матеріали та дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП за ознаками дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, що порушує громадській порядок і спокій громадян.

Обираючи вид і міру стягнення, керуючись ст.33 КУпАП, суд враховує особу

ОСОБА_1 , який від явок до суду ухилився, враховуючи, що вчинене ним адміністративне правопорушення порушувало спокій як потепілої, так і інших мешканців багатоповерхового будинку, покази яких підтверджують систематичність протиправної поведінки ОСОБА_1 , вважає за необхідне застосувати відносно нього адміністративне стягнення у виді громадських робіт, що буде пропорційним меті його застосування.

Згідно ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 23, 24, 27, 33-35, 40-1, 173, 245, 268, 280, 283, п.1 ч.1 ст.284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_8 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді 40 (сорока) годин громадських робіт.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, захисником, потерпілою протягом 10 днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя О.І. Євтушенко