Справа № 132/1167/24
ПОСТАНОВА
іменем України
20 травня 2024 року м. Калинівка
Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Сєлін Є.В., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, непрацевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП не зазначений, за ч.2 ст.187 КУпАП,
ОСОБА_2 , будучи особою, відносно якої ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 11.09.2023р. у справі №132/3779/20 був встановлений адміністративний нагляд, згідно умов якого він зобов`язаний з`являтися на відмітку до ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області кожну першу та третю суботу щомісяця та реєструватись у відповідному журналі, повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення за правопорушення, передбачене ст.187 КУпАП, 06.04.2024р. в період часу з 09:00год. до 11:00год. не з`явився на відмітку до відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області, чим порушив вимоги ухвали Калинівського районного суду Вінницької області від 11.09.2023р., вчинивши тим самим адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.187 КУпАП.
В судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений в передбаченому законом порядку, причин неявки суду не повідомив, заперечень проти протоколу про адміністративне правопорушення не надавав, передбаченим законом правом на правову допомогу не скористався. В матеріалах справи наявне письмове пояснення ОСОБА_2 , згідно якого останній свою вину визнає та не заперечує проти обставин, зазначених у протоколі.
Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) 07.07.1989р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).
За наявності передбачених законом підстав, а також з огляду на дотримання судом вимог ст.38, 277 КУпАП, вважаю за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі доказів наявних в матеріалах справи.
Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За диспозицією частини 1 статті 187 КУпАП, відповідальність за даною нормою настає у разі порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції що тягне за собою накладення штрафу від трьох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Частиною 2 статті 187 КУпАП встановлено, що дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, - тягнуть за собою накладення штрафу від десяти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти відсотків заробітку, а в разі, якщо за обставинами справи з урахуванням особи порушника застосування цих заходів буде визнано недостатнім, - адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.
З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №307400 від 06.04.2024р. вбачається, що ОСОБА_2 , будучи особою, відносно якої ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 11.09.2023р. у справі №132/3779/20 був встановлений адміністративний нагляд, згідно умов якого він зобов`язаний з`являтися на відмітку до ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області кожну першу та третю суботу щомісяця та реєструватись у відповідному журналі, повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення за правопорушення, передбачене ст.187 КУпАП, 06.04.2024р. в період часу з 09:00год. до 11:00год. не з`явився на відмітку до відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області, чим порушив вимоги ухвали Калинівського районного суду Вінницької області від 11.09.2023р.
ОСОБА_2 відповідно до письмових пояснень, свою вину у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення визнав, зазначивши, що 06.04.2024р. не з`явився на відмітку до відділення поліції, без поважних причин.
Окрім визнання своєї провини, вина ОСОБА_2 у вчиненні вищезазначеного адміністративного правопорушення в повному обсязі доведена матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 11.09.2023р., письмовим поясненням правопорушника, рапортом працівника поліції, та іншими матеріалами.
Зібрані в справі докази узгоджуються між собою, будь-яких сумнівів у їх належності, допустимості не має, в сукупності підтверджують вину ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП.
Призначаючи адміністративне стягнення, суд враховує обставини справи, характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан.
Обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність ОСОБА_2 судом не вбачається.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про можливість та достатність застосування до ОСОБА_2 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі.
Крім цього, у відповідності до вимог Закону України «Про судовий збір», з ОСОБА_2 слід стягнути в дохід держави судовий збір.
Керуючись ст.ст. 33, 34, 187, 221, 283-284, 287, 294 КУпАП,
Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Калинівський районний суд Вінницької області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя