Справа № 541/2973/24
Номер провадження3/541/1119/2024
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2024 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Вірченко О.М., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , ФОП,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 09 серпня 2024 року серії ВАД № 318512, 06 серпня 2024 року близько 18 год 09 хв. за адресою: м. Миргород, вул. Гоголя, 76 ОСОБА_1 зламав шлагбаум ОСОБА_2 біля буд. 76 по вул. Гоголя в м. Миргороді та за шлагбаумом поставив свій автомобіль Мерседес Бенц Віто, реєстраційний номер НОМЕР_2 , чим порушив громадський порядок, відповідальність за що передбачена ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та пояснив, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів законності встановлення шлагбауму. Він постійно тривалий час ставить свій автомобіль у певному місці, оскільки біля його будинку взагалі відсутня прибудинкова територія. Коли ОСОБА_1 06 серпня 2024 року приїхав додому, він не міг припаркувати свій транспортний засіб та пройти до магазину, оскільки йому заважав шлагбаум. Він вийшов з автомобіля, відкрив шлагбаум і поставив автомобіль. Мети пошкодити вказаний шлагбаум ОСОБА_1 не мав. Крім того, він не бачив, щоб якимось чином він його пошкодив. З урахуванням зазначеного просив закрити провадження по справі.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне порушення, оцінивши докази по справі відповідно до ст. 252 КУпАП, суддя приходить наступного висновку.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суддя повинен виходити з положень ст. 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням є протиправна, винна діяльність чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом захисту від неправомірних посягань в даному випадку є громадський порядок, тобто система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

Як вбачається з пояснень ОСОБА_1 , даними в судовому засіданні, будь-якого умислу на порушення громадського порядку або пошкодження майна інших осіб під час пересування шлагбауму він не мав. Останній лише вчинив дії по усуненню перешкод для проїзду автомобіля та проходу до магазину.

Згідно з протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 06 серпня 2024 року ОСОБА_2 повідомив про пошкодження ОСОБА_1 належного йому шлагбауму на «Вечірньому ринку». Аналогічні відомості містяться в письмових поясненнях, наданих ОСОБА_2 та свідком ОСОБА_3 .

При цьому адміністративні матеріали не містять доказів на підтвердження права власності ОСОБА_2 на шлагбаум.

Особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, не вказано, які саме дії ОСОБА_1 порушили громадський порядок та спокій громадян; не зазначено умисел ОСОБА_1 на порушення громадського порядку та спокою громадян та мету його порушення.

Ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є джерелом права в Україні кожному гарантовано право на справедливий суд. Суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає «обережності дій суду» при вирішені питання про тягар доказування в такій категорії справ.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягається до відповідальності, тлумачиться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

З урахуванням зазначеного, суддя приходить висновку про відсутність події, яка стала приводом для відкриття провадження у даній справі і яку можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Перевіривши матеріали справи, керуючись вимогами ст. 62 Конституції України і ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини про те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, кожна людина вважається невинною доти, поки її вину не буде доведено згідно з законом, суддя вважає, що провадження по справі підлягає закриттю за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю події адміністративного правопорушення.

На постанову протягом десяти днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду О. М. Вірченко