Провадження № 3-в/761/14/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов Андрій Анатолійович, розглянувши заяву ОСОБА_1 про відстрочення виконання постанови Шевченківського районного суду м. Києва від 28.08.2023 р. у справі №761/18656/23,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.08.2023 р., яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 29.11.2023 р., визнано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, призначено штраф у розмірі 50 % від несплаченої суми митних платежів, що становить 1628719 грн 42 коп., стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 536,80 грн.

15.02.2024 р. до суду надійшла заява про відстрочку виконання постанови суду, яка мотивована тим, що постанова суду перебуває на примусовому виконанні (виконавче провадження НОМЕР_1), в рамках якого накладено арешт на майно, кошти боржника. Звертає увагу на подання позову до Печерського районного суду м. Києва до Релігійної організації «Єврейська релігійна громада м Києва» про стягнення збитків у вигляд штрафних санкцій в розмірі 1628719 грн 42 коп. Просить відстрочити виконання постанови Шевченківського районного суду м. Києва від 28.08.2023 р. у справі №761/18656/23 до набрання законної сили рішенням сулу у справі №757/4778/24.

Суддя, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступного.

Постановою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.08.2023 р., яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 29.11.2023 р., визнано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, призначено штраф у розмірі 50 % від несплаченої суми митних платежів, що становить 1628719 грн 42 коп., стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 536,80 грн.

Відповідно до вимог ст. 304 КУпАП питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Відповідно до ч. 2 ст. 301 КУпАП, відстрочка виконання постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу (за винятком стягнення штрафу на місці вчинення адміністративного правопорушення) здійснюється в порядку, встановленому законом.

З аналізу викладених норм вбачається, що нормами КУпАП не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити або розстрочити виконання судового рішення.

Статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Водночас обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Подібний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 червня 2021 року у справі № 9901/598/19.

Необхідною умовою задоволення заяви про надання відстрочки виконання судового рішення є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, оцінки доводів боржника та заперечень кредитора, зокрема, й щодо його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 21 січня 2020 року у справі № 910/1180/19 та від 03 вересня 2020 року у справі № 905/30/16.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен ураховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Така правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 796/43/2018, від 19 червня 2019 року у справі № 2-55/10.

Боржник обґрунтовує необхідність відстрочення виконання постанови суду, поданням позову до Печерського районного суду м. Києва (справа №757/4778/24) до Релігійної організації «Єврейська релігійна громада м Києва» про стягнення збитків у вигляд штрафних санкцій в розмірі 1628719 грн 42 коп. та неможливість у зв`язку з цим виконання рішення суду.

Між тим, вказані обставини не можуть бути підставою для відстрочення виконання постанови Шевченківського районного суду м. Києва від 28.08.2023 р. у справі №761/18656/23. При цьому, зі змісту заяви вбачається, що провадження у справі №757/4778/24 не відкрито.

Згідно з положень статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України, судове рішення є обов`язковим до виконання.

Отже, право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень - складовою права на справедливий судовий захист.

ЄСПЛ у своїй практиці акцентує увагу на тому, що несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Тобто, довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправданим за конкретних обставин справи.

З огляду на викладе, підстави для відстрочення виконання постанови Шевченкіського районного суду м. Києва від 28.08.2023 р. у справі №761/18656/23 відсутні, а заяву ОСОБА_1 потрібно залишити без задоволення.

На підставі вищевикладеного та, керуючись ст. 301, 304 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л В:

Відмовити ОСОБА_1 у відстроченні виконання постанови Шевченківського районного суду м. Києва від 28.08.2023 р. у справі №761/18656/23

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Андрій Осаулов