КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

05 лютого 2024 року суддя Київського апеляційного суду Нежура В.А. розглянув матеріали справи про адміністративне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 січня 2024 року, якою ОСОБА_3 звільнено від адміністративної відповідальності за частиною першої статті 184 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12.01.2024 ОСОБА_3 звільнено від адміністративної відповідальності за частиною першої статті 184 КУпАПпри малозначності вчиненого адміністративного правопорушення, зроблено усне зауваження, провадження у справі закрито.

Не погоджуючись із вказаною постановою, ОСОБА_1 , в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 оскаржила її в апеляційному порядку.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд приходить висновку, що апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала з таких підстав.

Згідно із частиною другою статті 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

При цьому, особа, яка притягнута до адміністративної відповідальності, її законний представник (ч. 1 ст. 270 КУпАП), захисник (ч. 1 ст. 271 КУпАП), потерпілий (ч. 1 ст. 269 КУпАП), його представник - є різними суб`єктами апеляційного оскарження судового рішення.

Відповідно до статті 269 КУпАПпотерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду.

Згідно статті 270 КУпАП інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і потерпілого, які є неповнолітніми або особами, що через свої фізичні або психічні вади не можуть самі здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Відтак, перелік осіб, які мають право на оскарження постанови судді у справах про адміністративне правопорушення в апеляційному порядку є вичерпним.

Зі змісту апеляційної скарги, слідує, що ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити новий розгляд справи, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 .

На підтвердження своїх повноважень надано нотаріально завірену заяву від матері ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , яка дала свою згоду на те, що ОСОБА_1 буде фактично доглядати за неповнолітньою ОСОБА_2 та заяву неповнолітньої ОСОБА_2 , яка підтвердила, що на час перебування в Україні фактично проживає разом із ОСОБА_1 .

Однак, ОСОБА_1 не надала суду документи на підтвердження того, що остання є законним представником ОСОБА_2 , а саме документи, які б підвередили, що ОСОБА_1 , є однією із батьків, усиновителем, опікуном чи піклувальником.

Приймаючи до уваги наведені вище вимоги закону та встановлені у справі обставини, апеляційний суд приходить висновку, що ОСОБА_1 не входить до переліку осіб, які мають право на оскарження вказаної постанови, оскільки вона безпосередньо не є учасником справи, не є потерпілою у даній справі, а також не є законним представником потерпілого, а отже не має права на оскарження постанови суду першої інстанції стосовно ОСОБА_3 .

Крім того,протокол про адміністративне правопорушеннясерії ВАВ 937717 від 16.11.2023 не містить відомостей про потерпілих та завдану шкоду, а матеріали справи не містять інформації, на підтвердження того, що ОСОБА_2 є потерпілою,оскільки не доведено, що в наслідок вчиненого адміністративного правопорушення остання отримала моральну, матеріальну чи фізичну шкоду, що в свою чергу свідчить про те, що ОСОБА_2 не належить до переліку осіб, які входять до складу учасників даного адміністративного правопорушення і мають право на оскарження вищезазначеної постанови.

Також, суд звертає увагу, що відповідно до частини восьмої статті 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін; 2) скасувати постанову та закрити провадження у справі; 3) скасувати постанову та прийняти нову постанову; 4) змінити постанову.

Подана апеляційна скарга по своєму змісту не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки подана на рішення суду першої інстанції по цивільній справі, а прохальна частина не відповідає дійсності, не є зрозумілою та не стосується даної справи, що в свою чергу, унеможливлює визначити завдання апеляційного розгляду, яким є перевірка законності рішення ухваленого судом першої інстанції із прийняттям судового рішення, передбаченого частиною 8 статті 294 КУпАП.

За наведених обставин, апеляційна скарга, що подана та підписана ОСОБА_1 , підлягає поверненню особі, яка її подала, як така, що подана особою без підтвердження повноважень на апеляційне оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу на те, що апеляційна скарга має містити інформацію про те, яке рішення оскаржується, що потрібно зробити за наслідками розгляду апеляційної скарги та обґрунтування у чому саме полягає незаконність і необґрунтованість оскаржуваного судового рішення.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню з апеляційною скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Враховуючи викладене, керуючись статтею 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 січня 2024 року, якою ОСОБА_3 звільнено від адміністративної відповідальності за частиною першої статті 184 КУпАП повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду В.А. Нежура