Справа № 390/646/24
Провадження № 3/390/342/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" травня 2024 р.м. Кропивницький

Суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Квітка О.О., розглянувши матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Добропілля, громадянка України, не працює, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 1 ст. 184 КУпАП,

встановив:

20.03.2024 до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що в період з 20 год. 18.02.2024 ОСОБА_1 неналежним чином виконувала свої батьківські обов`язки по відношенню до своєї доньки ОСОБА_2 , 2012 р.н., яка стала свідком психологічного насильства, а саме вираження нецензурної лайки батька ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 , в бік матері ОСОБА_1 ..

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку.

З огляду на те, що ОСОБА_1 надсилалися судові повістки за вказаною ним же адресою та sms-повідомлення на вказаний ним телефон, але будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення та про те, що ця справа буде розглядатися у Кіровоградському районному суді Кіровоградської області, не вжив заходів для явки до суду, суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи.

В практиці Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права в Україні, вказано, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (справа «Пономарьов проти України» 3 квітня 2008 року заява N 3236/03).

Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки затягування розгляду справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Судом дослідженні наступні матеріали: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 240970 від 18.03.2024; копія витягу із ЄО від 11.02.2024; копії паспортів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ; копія свідоцтва про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копія наказу Соколівської сільської ради про взяття на облік ОСОБА_4 від 14.02.2024; копія характеристики ОСОБА_1 від 14.02.2024; копія довідки про склад сім`ї від 14.02.2024; акт № 27 обстеження умов проживання від 14.02.2024.

Відповідно до ч.1 ст.184 КУпАП відповідальність настає за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, а згідно зі ст. 9 цього Кодексу адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, гласність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вимогами ст.ст. 245, 280 КУпАП встановлено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням положень, викладених у ст.ст. 251, 252 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, керуючись законом та правосвідомістю, оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням в їх сукупності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно із ст. 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Частиною 1 ст. 150 Сімейного кодексу України передбачено, що батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини.

Виховання це планомірний та цілеспрямований вплив на свідомість та поведінку людини з метою формування певних установок, понять, принципів, ціннісний орієнтацій, які забезпечують необхідні умови для її розвитку, підготовки до життя та праці.

Як вбачається із матеріалів справи працівниками поліції не були опитані учасники події, яка стала підставою для висновку, що ОСОБА_1 не виконує своїх батьківських обов`язків, що позбавляє суд встановити факт наявності складу правопорушення у діянні останньої.

Крім того, обов`язки по виконанню батьківських прав покладаються як на матір, так і на батька дитини, а тому оцінюючи обставини, зазначені у протоколі, враховуючи наявні в матеріалах справи докази, суд не може розцінити таку бездіяльність матері як неналежне виконання батьківських обов`язків.

Відповідно до ч. 2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Посадовою особою, що складає протокол, ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі. Суддя ж, розглянувши справу повинен переконатись у наявності чи відсутності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за конкретні дії або бездіяльність.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

Суд також враховує рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010, відповідно до якого адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпція, в тому числі й закріпленою в статті 62 Конституції України.

ЄСПЛ в рішенні від 10.02.1995 у справі «Аллене де Рибемон проти Франції» зазначено, що сфера застосування принципу невинуватості значно ширше, ніж це представляється: презумпція невинуватості обов`язкова не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, але і для всіх інших суспільних відносин.

З огляду на викладене, з урахуванням принципу презумпції невинуватості, закріпленого у статті 62 Конституції України, а також з точки зору належності, допустимості та достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд прийшов до висновку, що працівниками поліції не доведено невиконання ОСОБА_1 батьківських обов`язків, а тому відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КпАП провадження у справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283-284 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.О.Квітка