Тарутинський районний суд Одеської області
_____________________________________________________________________________________
Справа № 514/842/24
Провадження по справі № 3/514/642/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2024 року смт Тарутине

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді - Кравченко П.А.,

за участю секретаря судового засідання - Мельниченко Н.М.,

прокурора - Кіяніченко І.С.,

розглянувши матеріали справ про притягнення до адміністративної відповідальності, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Весела Долина Тарутинського району Одеської області, громадянина України, проживаючого в будинку АДРЕСА_1 , працюючого на посаді в.о. директора ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС»

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1,2 статті 172-7, ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

02.05.2024 року до Тарутинського районного суду Одеської області з управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України на розгляд до Тарутинського районного суду Одеської області надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.ч. 1,2 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 880/2024 від 23 квітня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді виконуючого обов`язки директора ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС», будучи суб`єтом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час підписання наказу № 61/К від 15.09.2023 року, яким прийняв на посаду завідуючого господарством ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС» - ОСОБА_2 , який є його зятем, тобто близькою особою відповідно до ст. 1 Закону, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, з протоколу про адміністративне правопорушення № 879/2024 від 23 квітня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді виконуючого обов`язки директора ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС», будучи суб`єтом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив Селекційно-генетичний інститут Національного центру насіннєзнавства та сортовивчення про наявність у нього реального конфлікту інтереів, під час прийняття рішення та вчинення дій, щодо підписання наказу № 61/К від 15.09.2023 року, яким прийняв на посаду завідуючого господарством ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС» - ОСОБА_2 , який є його зятем, тобто близькою особою відповідно до ст. 1 Закону, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 877/2024 від 23 квітня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді виконуючого обов`язки директора ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС», будучи суб`єтом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно 29.02.2024 року, без поважних причин, подав шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування за 2021 рік, чим порушив вимоги ч. 1 ст. 45, п.п. 2-7 розділу ХІІІ Закону України «Про запобігання корупції» та вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Також, з протоколу про адміністративне правопорушення № 878/2024 від 23 квітня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді виконуючого обов`язки директора ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС», будучи суб`єтом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно 29.02.2024 року, без поважних причин, подав шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування за 2022 рік, чим порушив вимоги ч. 1 ст. 45, п.п. 2-7 розділу ХІІІ Закону України «Про запобігання корупції» та вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Пунктом 6 розділу ІІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року №814 визначено, що у разі об`єднання судових справ (матеріалів кримінального провадження) в одну їй присвоюється єдиний унікальний номер тієї з об`єднаних справ (матеріалів), яка надійшла до суду першою.

Враховуючи вище наведене, а також те, що адміністративні протоколи складені стосовно одної і той же особи ОСОБА_1 та розглядаються в одному суді, вказані матеріали адміністративних справ підлягають об`єднанню в одне провадження, якому слід присвоїти номер 514/842/24.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєнні адміністративних правопорушень визнав та пояснив обставини скоєних правопорушень. У вчиненому розкаюється.

Прокурор Кіяніченко І.С. підтримав протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 та просив накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Згідно з частинами 1, 2, 3 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За частиною 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

За положеннями ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, суд прийшов до наступного.

Частиною 1 статті 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Частиною 2 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Суб`єктивна сторона правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, характеризується тим, що воно вчиняється умисно; особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона даного правопорушення передбачає відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та полягає у бездіяльності особи, яка знала про наявність у неї реального конфлікту інтересів, що можуть вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, тому повинна була повідомити у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно з пунктом 1 Примітки до ст. 172-7 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до підпункту "а" п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові особи юридичних осіб публічного права.

Згідно статуту ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС», затвердженого Національною академією аграрних наук України 16.05.2018 року, підприємство засноване на основі державної власності, перебуває у віданні Національної академії аграрних наук України, а безпосередньо підпорядковане підприємство Селекційно-генетичному інституту Національного центру насіннєзнавства та сортовивчення.

Розділом 7 статуту ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС» встановлено, що поточне керівництво підприємством здійснює директор.

Відповідно до контракту від 18.01.2018 року між Національною академією аграрних наук України та ОСОБА_1 , останнього призначено на посаду директора ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС» з 18.01.2018 року.

Наказом Національної академії аграрних наук України № 342-к від 19.12.2022 року, ОСОБА_1 призначено виконуючим обов`язки директора ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС».

Враховуючи вищевказане, виходячи із обсягів функцій ОСОБА_1 , як в.о. директора ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС», відповідно до статуту, останній наділений адміністративно господарськими та організаційно - розпорядчими функціями (обов`язками).

Таким чином, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 директора ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС є посадовою особою юридичної особи публічного права, яка прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, суб`єктом відповідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ня яку поширюється дія зазначеного закону.

Згідно з приміткою 2 до ст. 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України Про запобігання корупції приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

За змістом ст.172-7 КУпАП особистий інтерес це користь, вигода, яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або для близьких.

Частиною другою статті 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до рекомендацій ВССУ, викладених у листі №223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; наявності факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення; наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, директор ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС ОСОБА_1 , вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересі, підписавши наказ № 61/К від 15.09.2023 року, яким прийняв на посаду завідуючого господарством ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС» - ОСОБА_2 , який є його зятем, тобто близькою особою.

Згідно ст. 28 Закону України Про запобігання корупції передбачені заходи запобігання та врегулювання конфлікту інтересів. Так суб`єкти відповідальності за корупційні правопорушення зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП - вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, суд прийшов до наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1 , як директор ДП «ДГ «КОМУНАР» СГІ-НЦНС» є посадовою особою юридичної особи публічного права, яка прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, суб`єктом відповідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», ня яку поширюється дія зазначеного закону.

Частиною 1 ст. 172-6 КУпАП, передбачає відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відтак, вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларацій особою, уповноваженою на виконання функцій держави слід враховувати:

-об`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Для розкриття об`єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Так, примітка до ст. 172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно - правових актів, що наповнює норму ч. 1 ст.172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Так, для кваліфікації діяння за ч. 1 ст.172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом;

-конструктивну ознаку правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП - несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; 2) предметом правопорушення є декларація, подана шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції: а) за минулий рік; б) за період, не охоплений раніше поданими деклараціями; 3) суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у п. 1, підпунктах «а, в» п. 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноважено на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно Закону України №3384-ІХ від 20 вересня 2023 року «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування в умовах воєнного стану» (набрав чинності 12 жовтня 2023 року) та п.п.2-7 розділу ХІІІ Закону України «Про запобігання корупції», особи, які у 2022-2023 роках не подали декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до ст. 45 цього Закону, і кінцевий строк для подання яких наставдо набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування в умовах воєнного стану», подають такі декларації не пізніше 31 січня 2024 року.

З інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» стало відомо, що ОСОБА_1 подав щорічну декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2021 року 29 лютого 2024 року, тобто з порушенням строків.

Крім того, ОСОБА_1 подав щорічну декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2022 року 29 лютого 2024 року, тобто з порушенням строків.

Подія адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та вина ОСОБА_1 у його вчиненні, повністю підтверджується дослідженими у судовому засіданні доказами.

ОСОБА_1 не заперечує проти факту несвоєчасного подання декларації.

Згідно ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Суд, оцінивши вищезазначені докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, а саме несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Відповідно до положення ст.36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан. Обставин, що пом`якшують відповідальність визнання вини та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 суд не вбачає.

При призначенні виду адміністративного стягнення ОСОБА_1 , в межах санкції ч. 1 ст. 172-6, ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП, суд, дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини в скоєнні правопорушення, відношення до скоєного, суд вважає за необхідне накласти на неї адміністративне стягнення у межах санкції частини 2 статті 172-7 КУпАП, а саме у виді штрафу в розмірі 300 (трьохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 5 100,00 (п`ять тисяч сто) гривень 00 копійок.

Крім того, суд дійшов до висновку, що в даному випадку застосування виду адміністративного стягнення у виді штрафу буде достатньою та необхідною мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила дане адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також в повній мірі забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами, та повністю відповідатиме меті його застосування.

Також, відповідно до частини 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір», а також статті 40-1 КУпАП у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення особа, на яку накладено таке стягнення, сплачує судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 40-1, ч.1 ст.172-6, ч. ч. 1, 2 ст. 172-7, 221, 245, 268, 283, 284, 285, 287-289, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а саме 5 100 ( п`ять тисяч сто) гривень.

Стягнення проводити на користь держави на розрахунковий рахунок № UA0015726, код за ЄДРПОУ отримувача 37607526, отримувач: ГУК в Од. обл./ смт Бородіно/21081100; код платежу - 21081100, банк - Казначейство України (ЕАП), вид платежу: адміністративні штрафи та інші санкції.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , судовий збір в розмірі 605 гривень 60 копійок на розрахунковий рахунок № UA0026001, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, код класифікації доходів бюджету - 22030106 , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), отримувач коштів - ГУК у м. Києві /м. Київ/ 22030106, призначення платежу - судовий збір у справах про адміністративне правопорушення.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або внесення на неї подання прокурора не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення (ч.1 ст.307 КУпАП).

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується:

подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу;

витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України (ст.308 КУпАП).

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці з дня набрання нею законної сили.

Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України, за винятком штрафу, що стягується на місці вчинення правопорушення, якщо інше не встановлено законом (ч.3 ст.307 КУпАП).

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим (ч. 1 ст. 287 КУпАП).

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови.

В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу (ст. 289 КУпАП).

Суддя П.А. Кравченко