Справа № 138/451/24
Провадження №:3/138/208/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі головуючого судді Ясінського Ю.А., за участю секретаря судового засідання Сілантьєвої Л.А., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши в приміщенні міськрайсуду матеріали, які надійшли з Могилів-Подільського РВП ГУНП України у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, не працюючого ідентифікаційний код НОМЕР_1 , 02.02.2024 притягався до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 187 КУпАП до штрафу 85 гривень, тел. НОМЕР_2 , за ч. 1 ст. 187 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 836394 від 14.02.2024 ОСОБА_1 обвинувачується в наступному. 05.12.2023 постановою Сокирянського районного суду Чернівецької області відносно ОСОБА_1 встановлено адміністративний нагляд строком на 1 рік та обрано ряд обмежень, зокрема: заборонено вихід з квартири (будинку) за місцем проживання в нічний час з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. Однак, 03.02.2024 о 00 год. 48 хв. під час перевірки адмінпіднаглядний ОСОБА_1 був відсутній за місцем проживання по АДРЕСА_1 , чим порушив п. 1 постанови Сокирянського районного суду Чернівецької області від 05.12.2023.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, повідомив, що 03.02.2024 вночі спав вдома з матір`ю, а тому, коли приходили працівники поліції, вони не чули.

Свідок ОСОБА_2 повідомила, що в ніч з 02 на 03.02.2024 вона разом із сином знаходились вдома, спали в різних кімнатах, які знаходяться подалі від вхідних дверей. На вулиці мають відеоспостереження, тому онука їй зателефонувала і запитала, чому вони не відчиняють двері поліції. Вони з сином не чули, коли працівники поліції стукали, і коли вийшли вночі, то їх вже не було. В будинку також була собака, проте і вона не гавкала.

ОСОБА_3 , який є працівником поліції, повідомив, що 02.02.2024 до 24 годин вони з ОСОБА_4 перевіряли присутність вдома ОСОБА_1 , але надійшов виклик на пригоди і вони, не дочекавшись, щоб їм відчинили двері, поїхали, але повернулись 03.02.2024 близько 00 год. 48 хв. вони знову стукали у двері, вікна, але ніхто не відчинив. Номера телефону ОСОБА_1 у нього не було, а тому йому не телефонували.

Крім того, судом було досліджено матеріали справи, зокрема протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 836394 від 14.02.2024; рапорт інспектора-чергового Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області від 03.02.2024; копію постанови Сокирянського районного суду Чернівецької області від 05.12.2024; письмове пояснення ОСОБА_1 від 14.02.2024; диск з відеофайлом, на якому зафіксовано обставини, вчиненого на думку працівників поліції, правопорушення.

Заслухавши пояснення правопорушника, свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП, з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, які цього обов`язку не дотримались, не довівши саме факт того, що адмінпіднаглядний ОСОБА_1 був відсутній за місцем проживання 03.02.2024 о 00 год. 48 хв. Натомість сам ОСОБА_1 та свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні стверджували, що ОСОБА_1 вночі перебував за місцем свого проживання.

Згідно до вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суд покладається обов`язок здійснювати неупереджений розгляд та ухвалювати обґрунтовані рішення.

Відповідно до цієї ж статті Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суд покладається обов`язок сприяти максимальному забезпеченню процесуальних прав учасників судового провадження.

Згідно ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до п. 4.1 рішення Конституційного суду України № 23-рп/2010 від 22.12.2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Конституційний Суд України у рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі № 1-135/2018 (5846/17) зазначив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд враховує, що стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, поширено ЄСПЛ й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» рішення від 09.06.2011, заява № 16347/02).

Суд, керуючись принципом «поза розумним сумнівом» вважає, що протокол про адміністративне правопорушення як юридичний документ, що містить дані про обставини вчиненого правопорушення, за відсутності інших належних та допустимих доказів щодо обставин правопорушення є недостатнім для твердження про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

У той же час, у справі «Barbera, MesseguandJabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.

Отже, приймаючи до уваги, що всі сумніви щодо доведеності вини правопорушника слід тлумачити на його користь, за відсутності переконливих доказів вини ОСОБА_1 , а саме відсутності належних доказів, які б засвідчували факт його відсутності за місцем проживання 03.02.2024 в нічну пору, та цим самим порушення правил адміністративного нагляду, суд доходить висновку, що при розгляді справи не доведено наявності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.187 КУпАП, а тому провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 284 ч. 1 п. 3, ч. 2 ст. 187, ст. 247 ч. 1п.1 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 187 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю події і складу даного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Могилів-Подільський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя Ю. А. Ясінський