Справа № 136/236/24
провадження №3/136/95/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2024 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Іванець О.Д., за участю секретаря судового засідання Рипюк Т.П., прокурора Максимишина О.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроджениці с.Росоша, Липовецького району Вінницької області, українки, громадянки України, з вищою освітою, працює на посаді інспектора з ведення військового обліку та діловодства Липовецької міської ради, депутат 8 сликання Липовецької міської ради, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не притягувалась до адміністративної відповідальності

за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 являючись депутатом 8 скликання Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області, будучи відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 06.07.2022 будучи присутньою на засіданні 37 сесії восьмого скликання Липовецької міської ради при розгляді питання №16 Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, публічно не повідомила сесію про наявність у неї реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом так як вона зацікавлена не зашкодити вигідним для неї договірним відносинам з ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП», та дискреційними повноваженнями депутата 8 скликання Липовецької міської ради, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень на сесії міської ради, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 172-7 КУпАП, тобто - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Крім того, ОСОБА_1 являючись депутатом 8 скликання Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області, будучи відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 06.07.2022 будучи присутньою на засіданні 37 сесії восьмого скликання Липовецької міської ради при розгляді питання №16 Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, вчинила дію шляхом обговорення та голосування за вказане питання «ЗА», цим самим прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом так як вона зацікавлена не зашкодити вигідним для неї договірним відносинам з ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП», та дискреційними повноваженнями депутатом Липовецької міської ради, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень на сесії міської ради, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП, тобто - вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

На розгляд суду надійшли відповідні матеріали справ про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією №75 та №76 від 05.02.2024).

Відповідно до ч.2 ст.36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

За таких обставин, при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду, суддя приходить до висновку про доцільність об`єднання даних справ в одне провадження, а також присвоєння Єдиного унікального номеру судової справи №136/236/24 (провадження № 3/136/95/24).

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні інкримінованих їй адміністративних правопорушень при вищевказаних фактичних обставинах не визнала, втім пояснила, що дійсно має на праві власності земельну ділянку, яка відповідно до договору оренди земельної ділянки з 2008 року по теперішній час перебуває у користуванні ПрАТ "Зернопродукт МХП". 06.07.2022 на засіданні сесії Липовецької міської ради вона, будучи депутатом вказаного органу місцевого самоврядування, при розгляді питання про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності брала участь у голосуванні за прийняття вказаного рішення, при цьому не повідомивши про наявність у неї реального конфлікту інтересів. При цьому така ситуація стала можливою у зв`язку з недосконалим знанням нею антикорупційного законодавства. У вчиненому розкаялась.

Така позиція особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є фактичним визнанням своєї вини, і є незгодою з самим фактом притягнення до адміністративної відповідальності, адже, на думку ОСОБА_1 , вона сумлінно виконує обов`язки депутата місцевої ради.

Прокурор, в судовому засіданні вказав на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та 2 ст. 172-7 КУпАП, що є підставою для притягнення її до відповідальності та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в мінімальних межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступних висновків.

ОСОБА_1 являючись депутатом 8 скликання Липовецької міської ради, будучи згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення ч. 1, 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1, 2 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, а також публічно не повідомила сесію Липовецької міської ради про виникнення реального конфлікту інтересів, а також, перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів, прийняла рішення та вчинила дію, чим скоїла адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, відповідальність за які передбачена ч. 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно рішення № 1 першої сесії 8 скликання Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області від 20.11.2020 року ОСОБА_1 набула повноважень депутата 8 скликання Липовецької міської ради.

Згідно до ч. 3 ст. 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи та посадові особи місцевого самоврядування несуть відповідальність у разі порушення ними Конституції або законів України.

Згідно до пп. «б» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, а тому в силу примітки до статті 172-7 КУпАП, вона є суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Так, згідно ч. 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

У відповідності до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом.

Відповідно до абзацу 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях, що зазначено у абзаці 10 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції».

Пунктом 6.7. методичних рекомендацій НАЗК №13 від 21.102022 встановлено, що Законом передбачено особливий порядок врегулювання конфлікту інтересів, який виникає в особи під час роботи у складі колегіального органу (ч. 2 ст. 35-1 Закону).

Зазначені правила врегулювання конфлікту інтересів мають застосовуватися як під час участі особи в роботі колегіального органу, що є окремою юридичною особою (наприклад, Центральна виборча комісія, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Рахункова палата), так і в колегіальному органі без статусу юридичної особи (наприклад, дисциплінарна комісія, комісія з розподілу службового житла, комісія з преміювання тощо).

Так, у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участі у прийнятті рішення цим органом.

Словосполучення «не має права брати участі у прийнятті рішення» стосовно особи, у якої виник конфлікт інтересів у конкретному питанні, яке розглядається колегіальним органом, зумовлює:

- заборону особі брати участь у підготовці документів для прийняття рішення колегіальним органом із відповідного питання;

- неможливість враховувати особу під час визначення кількості членів, необхідних для правомочності розгляду колегіальним органом відповідного питання;

- заборону на участь особи в розгляді (обговоренні) такого питання;

- заборону на участь особи в прийнятті рішення колегіальним органом (голосуванні) з такого питання.

Згідно пункту 2.2.1 Типові обставини та ситуації, що свідчать про наявність приватного інтересу чи зумовлюють його виникнення даного Роз`яснення Договірні відносини. Для прикладу, приватний інтерес існує у податкового інспектора, який повинен провести контрольні заходи щодо юридичної особи, яка орендує у нього земельну ділянку. Або у керівника, який користується житлом (на умовах договору оренди чи з інших підстав) свого підлеглого. Сутність приватного інтересу полягає у небажанні зашкодити вигідним для особи договірним відносинам.

Така ж позиція викладена в листі Національного агенства з питань запобігання корупції №203-01/2107-24 від 12.01.2024 на звернення Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області від 03.01.2024 щодо конфлікту інтересів у депутатів міської ради під час голосування з питань, що стосуються юридичних осіб, яким вони надають власні земельні ділянки (паї) в оренду.

Згідно інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна встановлено, що між ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_1 ) та ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» (код ЄРДПОУ: 32547211) укладений та діє договір по оренді земельної ділянки, власником якої є ОСОБА_1 : земельна ділянка з кадастровим номером :04:000:0105 площею 2,5739 га-договір оренди землі №143-27-06-2008 від 26.06.2008 з датою закінчення 30.08.2034, додатковими угодами №143 від 10.12.2016 та №143/1 від 06.06.2022.

Так, за результатами виконання вищевказаних договорів ОСОБА_1 нараховується орендна плата, яку вона зазначає в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2021 рік.

У відповідності до рішення №954 37 сесії 8 скликання Липовецької міської ради від 06.07.2022 «Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», було надано в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» строком на 1 рік земельну ділянку комунальної власності сільськогосподарського призначення площею 5,0000 га.

Відповідно до витягу з протоколу 37 сесії 8 скликання Липовецької міської ради від 06.07.2022: питанням 16 слухали "Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва". Міський голова поставив проект рішення на голосування за основу та в цілому. Голосували: усього голосувало - 23; з них: «За» - 20, «Проти» - 0, «Утрималися» - 3, «Не голосували» - 1. Рішення прийнято більшістю голосів.

Відповідно до Результатів відкритого поіменного голосування 37 сесії 8 скликання від 06.07.2022 до питання №16 за основу та в цілому ОСОБА_1 голосувала «ЗА».

Аналізуючи витяг протоколу засідання 37 сесії Липовецької міської ради 8 скликання від 06.07.2022 року ОСОБА_1 під час розгляду питання №16 Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, публічно не оголосила про виникнення реального конфлікту інтересів та прийняла участь у обговорені питання та вчинила дію шляхом голосування, а саме вона здійснила своє волевиявлення як «ЗА» з вищевказаного питання.

Керуючись вище викладеним, ОСОБА_1 , цілком усвідомлюючи, що вказане питання стосується суб`єкта господарювання з яким вона перебуває в договірних відносинах, маючи приватний інтерес не зашкодити таким відносинам та дискреційні повноваження депутата на сесіях Липовецької міської ради, достовірно знаючи, що в неї виник реальний конфлікт інтересів свідомо допустила його, публічно не повідомила сесію про його винекнення та взяла участь в розгляді питання цим самим вчинила дію шляхом голосування за вказане питання, чим порушила вимоги ч. 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

З огляду на вищевикладені факти встановлено, що приватний інтерес наявний у ОСОБА_1 , він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій, оскільки вона зацікавлена не зашкодити вигідним для неї договірним відносинам.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до п. 10 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені дим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 вбачаються склади адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а її вина у вчиненні даних правопорушень доведена наступними доказами:

- Протоколами №75 та №76 про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією від 05.02.2024;

- Рішенням про набуття повноважень депутата;

- Протоколом 37 сесії 8 скликання Липовецької міської ради;

- Рішенням №954 37 сесії Липовецької міської ради;

- Протоколом поіменного голосування депутатів за рішення;

- Відомостями з державного реєстру речових прав, копією договору оренди землі;

- Письмовими поясненнями ОСОБА_1 ;

- Роз`ясненнями Національного агенства з питань запобігання корупції.

Вищевказані матеріали, що додані до протоколів, в силу ст. 251 КУпАП, є доказами в справі про адміністративні правопорушення.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно зі ст. 17 КУпАП України, у справі не встановлено. Терміни притягнення до адміністративної відповідальності не збігли.

Оскільки відповідальність, передбачена ч. 2 ст.172-7 КУпАП є більш суворою, ніж за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, стягнення має бути накладено в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Визначаючи міру адміністративного стягнення, яке необхідно призначити правопорушникові, суд виходить із того, що ОСОБА_1 вчинила адміністративні правопорушення, передбачені частинами 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, тому суд вважає доцільним та достатнім для виховання особи, запобігання вчинення нових правопорушень застосувати до правопорушника адміністративне стягнення в мінімальних межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, до спеціального фонду Державного бюджету України підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 6, 9, 2324, 27, 3335, 36, ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ст.ст. 221, 251252, 276, 283284, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Об`єднати в одне провадження матеріали про адміністративні правопорушення за номерами №136/236/24 (провадження № 3/136/95/24) та №136/237/24 (провадження №3/136/96/24 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та присвоїти єдиний унікальний номер судової справи №136/236/24 (провадження №3/136/95/24).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп., зарахувавши його до спеціального фонду Державного бюджету України.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через 15 днів із дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через 15 днів із дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Постанова судді в справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10-ти днів із дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо в поновленні строку відмовлено. Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду.

Повний текст рішення суду складено 21.03.2024.

Суддя О.Д. Іванець