Справа №: 398/1306/24
провадження №: 3-зв/398/2/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

"20" березня 2024 р. суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Молонова Ю.В., за участю секретаря Борозни Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , про відвід судді Подоляк Яни Миколаївни у справі 398/1306/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

14.03.2024 ОСОБА_1 у судовому засіданні заявив відвід судді Подоляк Я.М. у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, яка згідно з протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями була розподілена на суддю Молонову Ю.В.

В судове засідання учасники процесу не з`явились, про день, час та місце розгляду повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали заяви про відвід, адміністративний матеріал стосовно ОСОБА_1 , суд приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст. 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Разом з тим, право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Рада суддів України пунктом 4 рішення № 34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні. А тому, в даному випадку слід застосовувати аналогію закону та застосувати норми КПК України при розгляді заяви про відвід судді у справі про адміністративне правопорушення.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Відповідно до частини 1 статті 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (стаття 80 КПК України).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтями 75, 76 КПК України.

Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною 3 статті 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (частина 1 статті 75 КПК України).

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції (частини 1, 2 статті 76 КПК України).

Згідно з частиною 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема в рішеннях у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Білуха проти України» особиста безсторонність та неупередженість особи, яка виконує функції держави, презумується, поки не надано доказів протилежного. Доказами протилежного є переконливі факти порушення безсторонності, тобто факти, які дають підстави для обґрунтованого побоювання прийняття упередженого рішення.

Враховуючи наявність значної суб`єктивної складової в оцінці стороною провадження дій та рішень судді, завданням суду, який розглядає відповідну заяву, є встановлення об`єктивних фактів, які б дійсно підтверджували доводи заяви про відвід.

З журналу судового засідання від 13.03.2024 вбачається, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , заявив судді Подоляк Я.М. відвід, посилаючись на існування обставин, які викликають сумнів у її неупередженості, що передбачено п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України. При цьому, його доводи про відвід судді Подоляк Я.М. по суті зводяться до незгоди з її процесуальними рішеннями,що само по собі не є тими обставинами, які свідчать про небезсторонність та упередженість судді при розгляді даного провадження і не можуть слугувати підставою для відводу.

Незгода заявника з процесуальним рішенням суду не є підставою для відводу судді, оскільки постановлені суддею рішення є формою реалізації судової влади, що не може розглядатись як обставина, що свідчить про упередженість суду.

Висновки заявника про упередженість судді Подоляк Я.М. ґрунтуються на його власних суб`єктивних припущеннях, заява про відвід не містить фактів, які об`єктивно вказують на відсутність безсторонності судді Подоляк Я.М.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що заява про відвід судді Подоляк Я.М. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.75, 80, 81 КПК України, ст. 246, 248, 268 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Подоляк Яни Миколаївни у справі 398/1306/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Молонова