П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.03.2024 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., з участю представника Закарпатської митниці Держмитслужби Зубенко І. розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи, які надійшли з Закарпатської митниці Держмитслужби про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце народження АДРЕСА_1 ; місце роботи: тимчасово не працює; місце проживання: АДРЕСА_1 ; паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 10.01.2018 року, виданий органом 2101, ідентифікаційний код платника податків - НОМЕР_2 ,

за ч.6 ст. 470 Митного кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

18.09.2023 року о 14 год. 33 хв. в зону митного контролю на ділянку «виїзд» (ЗМК пасажирська) митного поста «Тиса» Закарпатської митниці, заїхав легковий автомобіль марки «MERSEDES-BENZ», моделі «SPRINTER 316 CDI», з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_3 , де в якості пасажира слідував громадянин України ОСОБА_1 , який прямував з України в Угорщину.

Формою проходження митного контролю, гр. України ОСОБА_1 обрав порядок проходження митного контролю по каналу «зелений коридор».

До митного контролю гр. України ОСОБА_1 було подано паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 10.01.2018 року.

Під час здійснення митних формальностей було проведено аналітично-перевірочні заходи з використанням баз даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС України, внаслідок чого встановлено, що 26.05.2018 року через митний пост «Солотвино» Закарпатської митниці ДФС гр. України ОСОБА_1 на митну територію України в митному режимі «транзит» було ввезено легковий автомобіль марки «RENAULT», моделі «MEGANE», кузов № НОМЕР_4 реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_5 .

Згідно ст. 95 Митного кодексу України встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: 1) для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Згідно із ст. 102 Митного кодексу України, митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів, поміщених у цей режим, за межі митної території України.

Відповідно до ст.95 МК України, до строку перебування транзитних товарів на митній території України не включається час дії аварії чи обставин непереборної сили.

У статті 192 МК України зазначені заходи, що вживаються у разі аварії чи дії обставин непереборної сили під час перевезення товарів. Зокрема, якщо під час перевезення товарів транспортний засіб внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили не зміг прибути до митного органу призначення, допускається вивантаження товарів в іншому місці. При цьому перевізник зобов`язаний: 1)вжити всіх необхідних заходів для забезпечення збереження товарів та недопущення будь-якого їх використання; 2) терміново повідомити найближчий орган доходів і зборів про обставини події, місцезнаходження товарів і транспортного засобу.

Порядок визначення особливостей виконання митних формальностей при поміщенні товарів у митні режими, передбачений Митним кодексом України, та під час перебування товарів у відповідному митному режимі - Порядком виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму, затвердженим наказом Міністерства фінансів України 31.05.2012 року № 657, який зареєстровано в Міністерстві юстиції 02.10.2012 року за N 1669/21981 (далі - Порядок).

У розділі VIII даного Порядку надано визначення аварії та обставин непереборної сили. Так, аварія - небезпечна подія техногенного характеру, у зв`язку з якою товари, транспортні засоби, що перебувають під митним контролем, були пошкоджені (зіпсовані, знищені, втрачені тощо) або потребували певного часу для відновлення можливості їх переміщення з метою забезпечення виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Обставини непереборної сили - надзвичайні та невідворотні події, що виникли незалежно від волі особи, зокрема стихійне лихо (землетрус, пожежа, повінь, зсув тощо), сезонне природне явище (замерзання моря, проток, портів, ожеледиця тощо), введення воєнного чи надзвичайного стану, страйк, громадянські безпорядки, злочинні дії третіх осіб, прийняття рішень законодавчого або нормативно-правового характеру, обов`язкових для особи, закриття шляхів, проток, каналів, перевалів та інші надзвичайні та невідворотні за таких умов події.

Пунктом 3 розділу VIII зазначеного Порядку передбачено, що залежно від характеру аварії чи обставин непереборної сили документи, що підтверджують їх наявність і тривалість дії, можуть видаватися державними органами, місцевими органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, іншими спеціально вповноваженими на це державними органами, а також уповноваженими на це підприємствами, установами та організаціями відповідно до їх компетенції.

Якщо факт аварії чи дії обставин непереборної сили має місце на митній території України, особа, відповідальна за виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем (власник товару або уповноважена ним особа, перевізник чи особа, відповідальна за дотримання митного режиму), повинна звернутись до митного органу, в зоні діяльності якого перебувають ці товари, транспортні засоби, із письмовою заявою, яка повинна містити відомості, що надають можливість ідентифікувати товари, транспортні засоби як такі, що перебувають під митним контролем, а також інформацію про час, місце, обставини та наслідки аварії чи дії обставин непереборної сили (пункт 5 розділу VIII Порядку).

22.08.2019 набрали чинності зміни до статті 470 МК України, згідно із Законами України від 08.11.2018 №2612-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» та від 16.05.2019 №2725- VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Станом на 18.09.2023 року вказаний транспортний засіб за межі митної території України вивезеним не значиться.

В своєму поясненні гр. України ОСОБА_1 підтвердив факт ввезення на митну територію України транспортного засобу марки «RENAULT», моделі «MEGANE», кузов № НОМЕР_4 реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_5 , та повідомив, що вчасно не вивіз зазначений транспортний засіб, а саме легковий автомобіль марки «RENAULT», моделі «MEGANE», кузов № НОМЕР_4 реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_5 , за межі території України у зв`язку з поломкою.

Згідно мережі Інтернет ресурсу (сайт «mobile.de») вартість аналогічного/подібного автомобіля складає 1700 євро, що згідно з курсом НБУ на 18.09.2023 р. складає 66 232 грн. 34 коп. (шістдесят шість тисяч двісті тридцять дві гривні 34 коп.).

Таким чином, громадянин України ОСОБА_1 перевищив встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки транспортного засобу особистого призначення, а саме: легковий автомобіль марки «RENAULT», моделі «MEGANE», кузов № НОМЕР_4 реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_5 , що перебуває під митним контролем, до митного органу призначення (а при переміщенні в межах зони діяльності однієї митниці - від одного підрозділу цієї митниці до іншого), більше ніж на тридцять діб.

Гр. України ОСОБА_1 на розгляд справи повторно не з`явився про час і місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток "Viber" від 01.03.2024 р.

Суддя враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Водночас відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суддею вживались заходи задля забезпечення участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема, здійснювалось повідомлення особи, яка притягається до відповідальності, шляхом відправлення судових повісток та смс-повідомлення про виклик до суду.

З огляду на викладене, судом вжиті усі необхідні заходи для забезпечення участі гр. України ОСОБА_1 у розгляді справи.

Враховуючи наведене, суддя вважає за можливе розглянути справу про адміністративне правопорушення у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Представник Закарпатської митниці Держмитслужби в судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 470 МК України та застосувати відносно останнього санкцію вищевказаної статті.

Заслухавши пояснення представника Закарпатської митниці Держмитслужби, дослідивши матеріали справи про порушення митних правил, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 280 КпАП України, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, єдиною підставою адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення, як в нормативному так і у фактичному аспекті.

Адміністративне правопорушення - це протиправна, винна (умисна або з необережності) дія або бездіяльність, що посягає на державний чи громадський порядок, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законодавством передбачена адміністративна відповідальність.

Під адміністративним правопорушенням, як підставою адміністративної відповідальності розуміється винне протиправне діяння, яке посягає на встановлені правом і забезпечені адміністративно-правовими санкціями правила поведінки громадян і посадових осіб в сфері державного управління.

Кваліфікація того чи іншого правопорушення здійснюється шляхом встановлення його складу. Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом ознак, які характеризують дане діяння як адміністративне правопорушення і відрізняють його від інших правопорушень. Іншими словами, склад правопорушення - це встановлена правом сукупність ознак, при наявності яких анти-суспільне діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Склад адміністративного правопорушення включає: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

Порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Наведене указує на те, що до відповідальності за порушення митних правил може бути притягнута лише винна особа, яка вчинила відповідне правопорушення умисно або з необережності.

Диспозиція ч.6 ст.470 Митного кодексу України визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у перевищенні встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

Стаття 470 ч.6 МК України передбачає, що перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або конфіскацію таких транспортних засобів.

Від так визначальним при прийнятті рішення про притягнення особи до відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч.1 ст.495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Статтею 460 Митного кодексу України визначено, що вчинення порушення митних правил, передбачених, в тому числі статтею 470 Митного кодексу України, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої Митним кодексом України.

Відповідно до п.2 Розділу 8 Порядку виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 31.05.2012 №657 обставини непереборної сили - надзвичайні та невідворотні події, що виникли незалежно від волі особи, зокрема стихійне лихо (землетрус, пожежа, повінь, зсув тощо), сезонне природне явище (замерзання моря, проток, портів, ожеледиця тощо), введення воєнного чи надзвичайного стану, страйк, громадянські безпорядки, злочинні дії третіх осіб, прийняття рішень законодавчого або нормативно-правового характеру, обов`язкових для особи, закриття шляхів, проток, каналів, перевалів та інші надзвичайні та невідворотні за таких умов події. Факт аварії чи дії обставин непереборної сили -часткове чи повне пошкодження (зіпсуття, знищення, втрата тощо) товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем, або позбавлення можливості виконання відповідною особою передбачених законодавством України з питань державної митної справи або встановлених відповідним митним органом України вимог щодо вчинення відповідних дій з товарами, транспортними засобами, що перебувають під митним контролем.

Одночасно, обставин, передбачених ст. 460 Митного кодексу України, з настанням яких діяння, передбачене ст. 470 Митного кодексу України, не тягне за собою адміністративної відповідальності під чассудового розгляду не встановлено, як не встановлено дії обставин непереборної сили, які стали причиною пропуску строку доставки транспортного засобу особистого користування легкового автомобіля марки «RENAULT», моделі «MEGANE», кузов № НОМЕР_4 реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_5 , більше ніж на тридцять діб.

Аналізуючи викладене, cуд приходить до висновку, що вина гр. України ОСОБА_1 в скоєнні порушення митних правил підтверджується даними протоколу про порушення митних правил №1018/30500/23 від 18.09.2023 року, даними диспетчера ЗМК та пасажирського пункту пропуску, згідно яких 26.05.2018 року через митний пост «Солотвино» Закарпатської митниці ДФС гр. України ОСОБА_1 на митну територію України в митному режимі «транзит» було ввезено легковий автомобіль марки «RENAULT», моделі «MEGANE», кузов № НОМЕР_4 реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_5 .

Аналізуючі зазначені докази, суд приходить до висновку, що такі указують на наявність у діях ОСОБА_1 як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони порушення митних правил, передбачених ч. 6 ст. 470 МК України.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що гр. України ОСОБА_1 своїми діями скоїв порушення митних правил, передбачене ч.6 ст. 470 МК України, а саме перевищив встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки транспортного засобу особистого користування , що перебуває під митним контролем, до митного органу призначення , більше ніж на тридцять діб.

Вирішуючи питання про призначення виду стягнення за порушення митних правил, суд приймає до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи вищевикладені норми закону, при накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу порушника та ступінь його вини, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, у відповідності до вимог ст.ст. 23, 33 КУпАП, вважаю, що до гр. ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення, передбачене ч. 6 ст. 470 МК України у виді конфіскації легкового автомобіля марки «RENAULT», моделі «MEGANE», кузов № НОМЕР_4 реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_5 , що буде достатньою мірою відповідальності для досягнення мети адміністративного стягнення, яке застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, такі іншими особами.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного з правопорушника стягується 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 гривень.

Керуючись ст.ст. 370, 470 ч.6, 519, 520, 527-529 МК України, ст.ст. 287-290 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним в порушенні митних правил за ч.6 ст.470 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді конфіскації транспортного засобу, а саме: легкового автомобіля марки «RENAULT», моделі «MEGANE», кузов № НОМЕР_4 реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_5 , вартість якого згідно протоколу про порушення митних правил №1018/30500/23 від 18.09.2023 року становить 66 232,34 грн.

На підставі ст. 541 ч 2 МК України, у разі неможливості конфіскувати автомобіль марки «RENAULT», моделі «MEGANE», кузов № НОМЕР_4 реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_5 , стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави його вартість в розмірі 66 232,34 грн.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави 605,60 грн. судового збору.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці згідно Закону України «Про виконавче провадження».

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца