Єдиний унікальний номер 205/4497/24
Номер провадження3/205/1751/24
ПОСТАНОВА

іменем України

15 травня 2024 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Таус М.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Відділення поліції №3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, непрацюючої, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, за участю захисника адвоката Неруш О.В., потерпілої ОСОБА_2 , представника потерпілої адвоката Лавринович О.В.,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 388148 від 20.03.2024 року, складеного відносно ОСОБА_1 , остання, 07.03.2024 року, приблизно о 19.30 год. за адресою: АДРЕСА_2 в під`їзді будинку виражалася нецензурною лайкою, кидалася, бризкала з балончику, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що вона проживає у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 . 07.03.2024 року приблизно о 19.00 години вона поверталася додому з покупками. В цей момент на коридорі загального користування її сусідка ОСОБА_2 почала з нею сварку, вимагаючи помити її пральну машинку, в ході якої висловлювалася нецензурною лайкою щодо неї. При цьому, ОСОБА_2 в одній руці тримала чашку з напоєм. В ході словесного конфлікту ОСОБА_2 перешкоджала їй пройти до її кімнати, перегороджувала їй шлях. Далі, ОСОБА_2 поставила чашку, чим висвободила свою руку, та почала стрімко наближатися до неї з агресивним видом. Припускаючи, що ОСОБА_2 має намір застосувати до неї фізичну силу, вона на випередження, з метою самозахисту, застосувала до ОСОБА_2 наявний у неї газовий балончик з сльозогінним газом. Після цього вона зайшла до себе в кімнату і зачинила двері, а ОСОБА_2 деякий час сильно стукала у її двері і продовжувала висловлюватися нецензурною лайкою щодо неї.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що вона проживає у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_3 на одному поверсі з ОСОБА_1 . Також потерпіла зазначила, що ОСОБА_1 фарбою для волосся забруднила її пральну машинку, яка розташована у приміщенні ванної кімнати загального користування. 07.03.2024 року, приблизно о 19.30 год. вона, ОСОБА_2 , перебувала у холі гуртожитку, коли в цей час прийшла ОСОБА_1 . Вона зробила ОСОБА_1 зауваження з приводу того, що остання забруднила її пральну машинку та висунула вимогу, щоб вона її відмила від фарби. На це ОСОБА_1 почала ображати її нецензурною лайкою і між ними виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 застосувала до неї газовий балончик. Від дії газу їй стало погано, їй допомогли сусіди, які вийшли зі своїх кімнат на її крики, після чого викликали поліцію.

Свідок ОСОБА_3 в суді пояснила, що вона проживає у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_4 . З нею на одному поверсі проживають сусіди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 07.03.2024 року в вечірній час вона перебувала у своїй кімнаті, коли почула, що у коридорі хтось свариться. По голосам вона зрозуміла, що сваряться ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , при цьому, ОСОБА_2 вимагала від ОСОБА_1 помити пральну машинку. Через деякий час вона почула сильні крики ОСОБА_2 , яка просила викликати поліцію. Після цього вона вибігла в коридор і побачила, що ОСОБА_2 сидить на підлозі в коридорі та тримається руками за обличчя. Коли вона підійшла ближче до ОСОБА_2 , відчула дію сльозогінного газу. Далі вона надала допомогу ОСОБА_2 , після цього ОСОБА_2 стала стукати у вхідні двері ОСОБА_1 та вимагати, щоб остання помила її пральну машинку, проте ОСОБА_1 до неї не вийшла.

Свідок ОСОБА_4 в суді пояснила, що вона проживає у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_5 . З нею на одному поверсі проживають сусіди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 07.03.2024 року в вечірній час вона перебувала у своїй кімнаті, коли почула, що у коридорі хтось свариться. Оскільки двері її кімнати завжди відкриті, вона виглянула в коридор та побачила там ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які сварилися між собою. Через деякий час вона почула сильні крики ОСОБА_2 , яка просила викликати поліцію. Після цього вона вибігла в коридор і побачила, що ОСОБА_2 сидить на підлозі в коридорі та тримається руками за обличчя, а в коридорі відчувався запах сльозогінного газу. ОСОБА_2 просила викликати поліцію.

Свідок ОСОБА_5 в суді пояснив, що він проживає у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_6 на одному поверсі з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 07.03.2024 року у вечері він був у себе в кімнаті, коли почув, що в коридорі відбувається сварка між сусідами. Він виглянув у вічко вхідної двері свої кімнати та побачив, що біля кімнати № 530, в якій проживає ОСОБА_1 , відбувається сварка між нею та іншою сусідкою ОСОБА_2 . При цьому, ОСОБА_2 намагалася хапати за волосся ОСОБА_1 та замахувалася на неї рукою. Далі, ОСОБА_1 забігла до себе в кімнату, а ОСОБА_2 почала бити ногами в її вхідні двері. У зв`язку з цим він викликав поліцію. Коли приїхали поліцейські він вийшов зі своєї кімнати та все їм розповів. В подальшому приходив дільничний офіцер ОСОБА_6 , якому він хотів також все розповісти, але останній не захотів з ним спілкуватися і сказав, що зателефонує йому пізніше, проте цього не зробив.

Дільничний офіцер ВП № 3 ОСОБА_6 в суді пояснив, що він 20.03.2024 року за викликом приходив у гуртожиток за адресою: АДРЕСА_2 з приводу сварки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Він опитав учасників конфлікту та сусідів та склав протокол про адміністративне правопорушення. При цьому, ОСОБА_1 відмовилася підписувати протокол, у зв`язку з чим він залучив понятих, які зафіксували цю відмову. Також дільничний офіцер поліції ОСОБА_6 пояснив, що він не відбирав письмових пояснень від ОСОБА_1 та свідків, оскільки на це у нього не було достатньо часу, а обставини подій, які він виклав у протоколі він встановив шляхом усного опитування учасників конфлікту та свідків.

Захисник адвокат Неруш О.В. просив суд закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, посилаючись на низку порушень при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та оформлення матеріалів справи.

Представник потерпілої адвокат Лавринович О.І. наполягала на притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП з накладанням на неї адміністративного стягнення.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 та свідків, приходить до наступних висновків.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Так, статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є наявність хуліганського мотиву. Особа діє із хуліганським мотивом коли її дії проявляються у очевидному, демонстративному, зневажливому ставленні до встановлених у суспільстві правил поведінки та етики, прояві зневаги до існуючих правил і норми поведінки. При цьому, прояв неповаги повинен бути явним, демонстративним, безсумнівно очевидним як для особи, що вчиняє хуліганство, так і інших очевидців, поширюватися на значне та невизначене коло оточуючих. Для хуліганського мотиву дій винного характерно те, що ці дії логічно не обґрунтовані і не обумовлені певними обставинами, без чіткого визначення спрямованості і предмету посягання.

У зв`язку з цим слід зазначити, що згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява № 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Санкція ст. 173 КУпАП передбачає досить суворе стягнення у вигляді адміністративного арешту, а тому дана справа про адміністративне правопорушення розглядається з дотриманням стандартів ЄСПЛ, притаманних кримінальному провадженню.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Будь-які докази, які б вказували на посягання на громадський порядок та спокій громадян, при вчиненні правопорушення, в матеріалах справи відсутні, як і відсутні будь-які докази того, що мотивом дій ОСОБА_1 була неповага до суспільства. Тобто, відсутня така суб`єктивна ознака, як хуліганський мотив спрямований на порушення громадського порядку, який є основним критерієм, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Із пояснень як самої ОСОБА_1 , так і ОСОБА_2 вбачається, що між ними виникла словесна сварка на ґрунті побутового конфлікту, пов`язаного з недотриманням правил спільного проживання у гуртожитку, яка в подальшому призвела до застосування з боку ОСОБА_1 фізичного впливу до ОСОБА_2 шляхом розпилення газового балончику в обличчя останньої.

Свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не були очевидицями конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і не бачили безпосередніх дій ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_2 , оскільки вибігли зі своїх кімнат в коридор вже після того, як ОСОБА_1 зайшла до себе у кімнату і зачинилася в ній. Отже, зазначені свідки спостерігали лише наслідки застосування до ОСОБА_2 сльозогінного газу.

Разом з цим, пояснення свідка ОСОБА_5 в частині того, що ОСОБА_2 хапала ОСОБА_1 за волосся також не можуть бути розцінені судом як достовірні, оскільки сама ОСОБА_1 в суді заперечувала цю обставину та зазначила, що ОСОБА_5 міг хибно сприйняти події, які спостерігав у вічко вхідних дверей своєї кімнати.

Разом з цим, суд не бере до уваги доводи захисника з приводу допущенних порушень законодавства при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , зокрема відсутність письмових пояснень свідків та складання протоколу через 14 днів після подій правопорушення, оскільки зазначені порушення хоча і мали місце, проте ніяким чином не можуть вплинути на об`єктивність судового розгляду справи, адже свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 безпосередньо надали свої пояснення в суді під час розгляду справи.

Натомість, сукупність встановлених в ході розгляду справи обставин свідчить про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки її дії не супроводжувалися хуліганськими мотивами з метою порушення громадського порядку та спокою громадян, а мали характер побутового конфлікту між сусідами по гуртожитку, який був ініційований безпосередньо потерпілою ОСОБА_2 .

При цьому суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог п. 1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, провадження по даній справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ст. 247, ст. ст. 283, 284, 287, 289, 294 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя М.М. Таус