ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/219/24

Провадження № 3/293/209/2024

05 березня 2024 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Збаражський Олег Миколайович, розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №0988624 від 06.02.2024 вбачається, що 29.01.2024 близько 12 год. 30 хв. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ображав ОСОБА_2 , працівника соц. служби Оліївського ОТГ, зухвало себе вів, агресивно відповідав на запитання, не пускав додому, за що відповідальність передбачена ст. 173 КУпАП.

05.03.2024 в судовому засіданні ОСОБА_1 , після роз`яснення йому прав та обов`язків, передбачених ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП, вину у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення не визнав. Надав пояснення, що він перебуває на обліку в Житомирському районному управлінні соціального захисту населення, здійснює догляд за своєю бабусею ОСОБА_3 на непрофесійній основі. З травня 2023 року з працівниками соціальної служби у нього склались неприязні відносини, оскільки він звернувся на гарячу лінію до міністерства соціальної захисту населення з приводу невиплати йому компенсації як особі, що здійснює догляд. З того часу почались перевірки та конфлікти. 29.01.2024 до нього приїхали працівники соціальної служби, які почали кричати на нього, у тому числі і ОСОБА_4 , вказуючи, що вона, перебуваючи на лікарняному повинна їздити на перевірку на власному транспорті, провокували його на конфлікт. Не бажаючи продовжувати розмову з працівниками соціальної служби, він завів машину та хотів виїхати із двору, але службовий автомобіль працівників соціальної служби перегородив дорогу, тоді він викликав наряд поліції. Коли прибула поліція, працівники соціальної служби запитали його де бабуся, на що він відповів, що завіз її до брата в с.Оліївку помитися, оскільки вона страждає на пролежні, а там є всі умови для цього. Зазначив, що під час суперечки з працівниками соціальної служби він перебував на території свого домоволодіння, нікого не ображав словами нецензурної лайки та не вчиняв інших хуліганських дій.

Аналогічні по суті пояснення надала свідок ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_1 адвокат Паламар К.І. в судовому засіданні просила закрити провадження відносно ОСОБА_1 за відсутності в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Як на підставу закриття провадження стосовно ОСОБА_1 посилалась на те, що складання протоколу по справі про адміністративне правопорушення відбулося із грубим порушенням норм чинного законодавства. Оскільки в матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 ображав словами нецензурної лайки ОСОБА_4 , фактично всі наявні в справі докази підтверджують виключно конфліктну ситуацію лише між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на ґрунті особистих неприязних відносин, у ході конфлікту будь-яким чином не зачіпались інтереси та не порушувався спокій інших громадян, як і не було допущено порушення нормальної роботи підприємств, установ та організацій, знищення або пошкодження якого-небудь майна. Звернула увагу суду на те, що місцем вчинення адміністративного правопорушення є домоволодіння ОСОБА_1 , що в розумінні ст. 173 КУпАП не є громадським місцем. Крім того, зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення був складений з порушенням визначеного КУпАП терміну, оскільки був складений 06.02.2024, в той час як подія відбулася 29.01.2024.

Заслухавши пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, свідка ОСОБА_5 , доводи захисника Паламар К.І. та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В порядку статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії характеризуються умисною формою вини та мотивом явної неповаги до суспільства.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у ст.173КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

Відтак, необхідною умовою адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП є вчинення хуліганських дій в громадському місці.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП зазначено, що 29.01.2024 близько 12 год. 30 хв. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ображав ОСОБА_2 , працівника соц. служби Оліївського ОТГ, зухвало себе вів, агресивно відповідав на запитання, не пускав додому, про що був складений протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано рапорт інспектора чергового відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 29.01.2024, письмові пояснення ОСОБА_4 від 29.01.2024 та ОСОБА_1 від 29.01.2024.

З письмових пояснень ОСОБА_4 також встановлено, що ОСОБА_1 не пускав працівників соціальної служби до свого будинку, отже дії відбувались на території домоволодіння.

В ході розгляду справи, встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 29.01.2024 близько 12.30 між ОСОБА_8 та ОСОБА_4 виник словесний конфлікт на території домоволодіння АДРЕСА_1 , тобто домоволодіння ОСОБА_1 , що в розумінні ст. 173 КУпАП не є громадським місцем.

Словесний конфлікт, що виник між ОСОБА_6 та ОСОБА_4 будь-яким чином не зачіпав інтереси та спокій інших громадян, не порушував нормальної роботи підприємств, установ та організацій, знищення або пошкодження якого-небудь майна.

Крім того, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що ОСОБА_1 висловлювався в сторону ОСОБА_4 словами нецензурної лайки чи непристойно висловлювався, образливо чіплявся до громадян.

Відповідно до ст.256 КУпАП протокол є єдиним документом, у якому зазначається суть правопорушення, тобто це є фактично те обвинувачення, яке висунуто особі від імені держави відповідними посадовими особами. Під час розгляду справи суддею у межах порушеного провадження надається правова оцінка діянню на предмет його протиправності. Водночас норми КУпАП не передбачають самостійної перекваліфікації судом дій за вчинене адміністративне правопорушення чи самостійне збирання судом доказів.

Суд зауважує, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 органом поліції у порушення вимог ст. 255 КУпАП не зібрано належних та допустимих доказів, які б підтверджували об`єктивну сторону та вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого 173 КУпАП, вчинення таких дій у громадському місці.

За таких обставин, суть правопорушення з кваліфікацією дій ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП є сумнівною та не доведеною, що є не прийнятним, оскільки, суперечить практиці Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що вина особи повинна бути обґрунтована доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівів, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Частиною 3 ст. 62 Конституції України визначено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Рішення суду в справі про адміністративне правопорушення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищенаведеного, оцінивши наявні в даній справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 в інкримінованому правопорушенні не доведена належними та допустимими доказами, а тому провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 247, 280, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ