490/5890/24 від29.08.2024
н/п 3/490/2815/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2024 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Лященко В.Л., при секретарі Спінчевській Н.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління патрульної поліції в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , приватного підприємця,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколу серії ВАВ №206906 від 29.06.2024 року, 29 червня 2024 року о 10 годині 23 хвилині, за адресою: АДРЕСА_2 , громадянин ОСОБА_1 чіплявся до ОСОБА_2 , ображав та погрожував фізичною розправою останній, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином. Надав письмові пояснення в яких просив справу про адміністративне правопорушення стосовно нього закрити, оскільки хуліганських дій він не вчиняв.

Потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, повідомлялась належним чином. Надала додаткові письмові пояснення, в яких просила притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за жорстоке поводження з твариною.

Дослідивши всі зібрані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з врахуванням всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов наступних висновків.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст.9 КУпАП).

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його вчинення, а саме - громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 29 червня 2024 року о 10 годині 23 хвилині, за адресою: АДРЕСА_2 , громадянин ОСОБА_1 чіплявся до ОСОБА_2 , ображав та погрожував фізичною розправою останній, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Однак з матеріалів справи не вбачається вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, що порушило б громадський порядок і спокій громадян.

Так, в своїх поясненнях ОСОБА_2 вказала, що вона гуляла зі своєю собакою та підійшла до лавки на якій сидів чоловік. В подальшому її собака стрибнула на лавку та вона вирішила нагодувати тварину. Чоловіку, який сидів на лавці, це не сподобалось та він запропонував їй піти в інше місце, однак вона відмовилась, мотивуючи це тим, що це не займе багато часу. Зазначила, що даний громадянин вдарив її собаку та нецензурною лайкою відповів їй.

Проте, з пояснень ОСОБА_1 вбачається, що він сидів на лавці у дворі та чекав сина. В подальшому підійшла ОСОБА_2 і посадила свою собаку на цю ж саму лавку та почала годувати обрізками м`яса, які падали на лавку. З цього приводу, він культурно зробив зауваження жінці та запропонував годувати її на землі, що б не забруднювалась лавка. Однак жінка відмовилась та повідомила, що буде годувати де захоче. У зв`язку з чим у них виник конфлікт.

При цьому, свідок ОСОБА_3 також у своїх письмових поясненнях зазначив, що коли підійшла ОСОБА_2 і посадила собаку на лавку та стала її годувати обрізками м`яса, які падали на лавку, хлопець якій сидів на цій же лавці, культурно зробив зауваження щоб вона прибрала собаку, проте жінка відмовилась та почала грубити, а потім викликала поліцію. Зазначив, що ніхто жінку на ображав і собаку не бив.

Крім того, з відеозапису з бодікамер поліцейських вбачається, що по прибуттю на місце виклику, ОСОБА_1 поводив себе спокійно та адекватно.

За таких обставин суд доходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства, що порушило б громадський порядок і спокій громадян.

Таким чином, обставини викладені у протоколі не відповідають складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та не підтверджуються доказами наявними в справі.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia», у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і в ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Вказане вище в сукупності дає підстави для висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя В.Л.Лященко