справа № 208/6619/24
провадження № 3/208/2279/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі

головуючого судді Гречаної В.Г.

при секретарі Трусовій А.І.

прокурора Архарова Д.О.

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

адвоката Сафронова О.С.

розглянувши справу про адміністративне правопорушення пов`язаного з корупцією відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянки України серії НОМЕР_1 , виданий Заводським РВ Дніпродзержинського МУ УМВС України в Дніпропетровській області 22.11.2001 року, місце роботи: відділ перевірок у галузі виробництва хімічної продукції управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області - головний державний інспектор,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-8 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

18.07.2024 року в провадження Заводського районного суд м. Дніпродзержинська надійшов протокол про адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-8 КУпАП.

З протоколу №1051 від 28.06.2024 р. вбачається, що 15.07.2021 наказом в. о. начальника Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області № 819-о ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного ревізор-інспектора відділу перевірок у галузі виробництва хімічної продукції управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

Таким чином, головний державний інспектор відділу перевірок у галузі виробництва хімічної продукції управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області Орлова О.І. є державним службовцем категорії «В» та відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія зазначеного Закону.

Наказом голови Державної податкової служби України № 1197 від 24.12.2012 з 01.01.2013 в підрозділах Державної податкової служби всіх рівнів введено в експлуатацію інформаційну систему «Податковий блок» (далі - ІКС «Податковий блок») ІКС «Податковий блок» - це інформаційно-телекомунікаційна система, яка є власністю Державної податкової служби України та містить інформацію про фінансово-господарську діяльність платників податків, яку вони надають згідно вимог законодавства та подану ними податкову звітність.

Наказом голови Державної податкової служби України № 216 від 15.05.2020 затверджений «Порядок доступу до інформації інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби» (далі - Порядок), згідно з п.3.1 якого визначено, що об`єктом дії Порядку є відкрита та конфіденційна інформація.

Відповідно до п.3.2. встановлено, що дії Порядку підлягає:

- відкрита інформація, яка належить до державних інформаційних ресурсів, а також відкрита інформація про діяльність суб`єктів владних повноважень, яка оприлюднюється в Інтернеті або передається телекомунікаційними мережами;

- конфіденційна інформація, яка перебуває у володінні ДПС та її територіальних органів.

Володільцем інформації, яка перебуває в інформаційно-телекомунікаційній системі Державної податкової служби є Державна податкова служба України (пункт 4 Порядку).

Також цим Порядком визначено загальний порядок доступу до інформації в системі посадовим особам структурних підрозділів ДПС України, права та обов`язки користувачів та встановлено контроль за дотриманням Порядку.

Інформація, яка знаходиться в підсистемах ІКС «Податковий блок» віднесена до відкритої та конфіденційної інформації, про що повідомляється під підпис всім без виключення співробітникам Державної податкової служби під час надання ним логіну та паролю для доступу при допуску до роботи з ІКС «Податковий блок». Крім цього кожен співробітник підписує зобов`язання щодо нерозголошення конфіденційної інформації, яка знаходиться в ІКС «Податковий блок» та недопущення її використання у власних цілях.

20.09.2022, головному державному інспектору відділу перевірок у галузі виробництва хімічної продукції управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 надано доступ до роботи в 42 підсистемах ІКС «Податковий блок», присвоєно ідентифікатори користувача в системі, мережі, визначено інвентарний номер ПЕОМ та ІР-адреса, надано пароль та визначено місце де перебуває службовий комп`ютер, з якого буде здійснюватися доступ.

При цьому при ознайомленні з документом щодо отримання доступу до ІКС «Податковий блок» ОСОБА_1 підписала зобов`язання щодо дотримання правил обробки інформації, за якими зобов`язалась дотримуватись вимог Порядку, використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС, не передавати інформацію стороннім особам та не використовувати її будь-яким іншим способом.

Також п.п.5.3., 6.1. Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52, та з якими ОСОБА_1 ознайомлена, передбачено, що працівникам забороняється використовувати свої повноваження або службове становище в особистих (приватних) інтересах (п.5.3.), вони мають право використовувати ресурси ДПС (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність тощо) тільки в межах посадових обов`язків та доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених законодавчими та нормативно-правовими актами (п.6.1).

Крім того, п.7.2. Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216, користувачів зобов`язано дотримуватися вимог Порядку, використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС.

Згідно з п.7.3 Порядку користувачам заборонено використовувати інформацію в цілях, не передбачених посадовою інструкцією.

Проте, згідно акту про результати проведення перевірки (№ 18/04-36-14-15 від 05.04.2024) на виконання розпорядження Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС) від 07.03.2024 №33-р та уточненої інформації ГУ ДПС у Дніпропетровській області (вих. № 24365/5/04-36-14-19 від 23.05.2024), яка надійшла як відповідь на запит УСР в Дніпропетровській області ДСР НПУ, встановлено, що 13.02.2024 головним державним інспектором відділу перевірок у галузі виробництва хімічної продукції управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 у порушення вищевказаних вимог з використанням логіну користувача мережі та IP-адреси за допомогою ІКС «Податковий блок» здійснено перегляди інформації в підсистемах: «Податкова декларація платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні» 4 рази; «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП» 6 разів; «Перегляд документу податкової звітності» 5 разів стосовно платника податків ФОП ОСОБА_2 .

У той же час ОСОБА_2 являється племінником ОСОБА_1 та відповідно до абз.4 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» є близькою особою.

Слід зазначити, що інформація, яка міститься в ІКС «Податковий блок» в підсистемі «Податкова декларація платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні»; «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»; «Перегляд документу податкової звітності» згідно з абз.2. пункту 3.2 Порядку віднесена до конфіденційної.

Відомості щодо віднесення цієї інформації до конфіденційної також підтверджено листом ГУ ДПС у Дніпропетровській області (№ 24365/5/04-36-14-19 від 23.05.2024), який надійшов як відповідь на запит УСР в Дніпропетровській області ДСР НПУ.

Актом перевірки встановлено безпідставність перегляду ОСОБА_1 відомостей в ІКС «Податковий блок» стосовно свого племінника.

У протоколі зазначено, що родинні відносини завжди становлять для особи, на яку поширюється положення Закону України «Про запобігання корупції», приватний інтерес зумовлений прагненням піклуватися про близьку особу. У даному випадку приватний інтерес ОСОБА_1 - це особистий немайновий інтерес, зумовлений сімейними (родинними) стосунками, та полягає у здійсненні контролю за своєчасністю та достовірністю подачі податкової звітності, за повнотою нарахувань та сплати податків, з метою недопущення застосування штрафних санкцій тощо.

При цьому ОСОБА_1 , як державний службовець, повинна дотримуватись принципу доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень (п.5 ч.1 ст.4 Закону України «Про державну службу»).

Враховуючи, що ОСОБА_1 має професійні знання в питаннях додержання вимог податкового законодавства, зокрема щодо складання та подання податкової звітності до ДПС України та іншої документації, яку подають фізичні особи, фізичні особи-підприємці та юридичні особи для їх податкового адміністрування та з інших питань фінансово-господарської діяльності, зазначений факт, оскільки він стосується її племінника, вказує на використання нею зазначеної конфіденційної інформації у своїх інтересах.

Статтею 43 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

ОСОБА_1 попереджена щодо цієї заборони, а також ознайомлена зі всіма обмеженнями встановленими Законом України «Про запобігання корупції», як в частині фінансового контролю, врегулювання конфлікту інтересів, так і в частині незаконного використання інформації, що стала відома в зв`язку з виконанням службових обов`язків. Зокрема це міститься в «Правилах етичної поведінки в органах Державної податкової служби», затверджених наказом голови ДПС України №52 від 02.09.2019, з якими під підпис були ознайомленні всі посадові особи Державної податкової служби України.

Таким чином, головний державний інспектор відділу перевірок у галузі виробництва хімічної продукції управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 , будучи державним службовцем категорії «В», а отже особою на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції» згідно з п.п.«в» п.1 ч.1 ст.3 цього Закону, в порушення вимог ст.43 Закону України «Про запобігання корупції», п.п.5.3, 6.1. Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52, п.п.7.2., 7.3. Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216, 13.02.2024 використала у власних інтересах конфіденційну інформацію з ІКС «Податковий блок», яка містилась в підсистемах ««Податкова декларація платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні»; «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»; «Перегляд документу податкової звітності», до якої мала доступ в зв`язку з виконанням службових обов`язків, стосовно фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 , який є її племінником, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину за протоколом не визнала в повному обсязі, пояснила що вона дійсно працює головним державним інспектором відділу перевірок у галузі виробництва хімічної продукції управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області, та їй надано доступ в режимі читання до ІКС «Податковий блок», тобто вона позбавлена можливості внести будь-які зміни. До її функціональних обов`язків відноситься перевірка юридичних осіб, з ФОП вона не працює.

13.02.2024 р. до неї звернувся ОСОБА_2 (який є її племінником) та вказав, що він не може подати звітність через додаток «Дія», на той час він знаходився в лавах ЗСУ, та був позбавлений можливості використовувати комп`ютер. Вона сказала племіннику телефонувати на "гарячу лінію", а сама зайшла до системи та побачила, що дійсно ніякої звітності племінник не подав. Через деякий час вона зателефонувала матері племінника та в розмові також вказала, що племіннику слід телефонувати на "гарячу лінію", чи розповіла вона матері про відсутність в базі звітну по племіннику вона не пам`ятає. Окремо ОСОБА_1 наголошує, що будь-який підприємець, який має ключ та пароль може бачити в системі таку ж інформацію, що відображається у неї в ІКС «Податковий блок», будь-яка додаткова інформація відсутня. Також ОСОБА_1 повідомила, що в 2023 році вона повідомляла керівництво про потенційний конфлікт інтересів. Здійснення перевірки розпочинається з наказу керівника на здійснення перевірки конкретної юридичної особи, наказу на перевірку племінника вона не отримувала. Вона, як інспектор, не може впливати на перевірки ФОП, здійснювати допомогу та в будь-який спосіб впливати на перевірку діяльності.

Захисник ОСОБА_1 , адвокат Сафронов О.С., в судовому засіданні просив закрити справу у зв`язку з відсутністю складу правопорушення, вказав, що диспозиція інкримінованої статті передбачає «розповсюдження та використання інформації…», відповідно до протоколу ОСОБА_1 обвинувачують лише за те, що вона зайшла до програми та ознайомилась з цією інформацією, ніякого розповсюдження та використання інформації протоколом не зафіксовано. Також зауважує, що племінник не подав декларацію, а тому відсутня будь-яка інформація, яку б ОСОБА_1 могла використати чи розповсюдити.

Прокурор в судовому засіданні підтримав протокол про адміністративне правопорушення, вважав що вина ОСОБА_1 доведена, оскільки правопорушниця у судовому засіданні вказала що дивилась інформацію для себе, цього достатньо щоб кваліфікувати ці дії як використання інформації в особистих інтересах. Державний службовець повинний діяти в інтересах держави, вказані в протоколі дії ОСОБА_1 здійснювала у власних інтересах, прокурор впевнений, що ОСОБА_1 передала інформацію своїй сестрі. Просить притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, та призначити їй адміністративне стягнення у виді штрафу, в розмірі 1700,00 грн.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст.129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в надані ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

У відповідності статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст.251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол та не може бути перекладено на суд.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

За змістом ст.251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи записів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу

Як зазначено в статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому суд зазначає, що склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Частиною 1 ст.172-8 КУпАП передбачена відповідальність за незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання та протидії корупції.

Предметом правопорушення є інформація, яка стала відома посадовій особі у зв`язку з виконанням нею службових повноважень.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у незаконному розголошенні або використанні в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень (формальний склад).

Об`єктивна сторона правопорушення може виражатися у таких формах: незаконне розголошення інформації; незаконне використання інформації в інший спосіб.

Суб`єкт даного правопорушення є спеціальним, ним є особи, зазначені у пункті 1 та підпункті «в» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого або непрямого).

Згідно з протоколу ОСОБА_1 ставиться у вину саме використання інформації у своїх інтересах в інший спосіб.

Статтею 1 Закону України «Про інформацію» визначено, що інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Суд вважає хибними заперечення захисту щодо неможливості розповсюдження інформації щодо ОСОБА_2 у зв`язку із неподанням відповідних декларацій, оскільки навіть сама по собі відсутність даних декларацій в ІКС «Податковий блок» - також являється інформацією, яка підлягає нерозголошенню.

В той же час, в судовому засіданні не встановлено, та матеріалами справи не доведено будь-яке використання здобутої ОСОБА_1 цієї інформації у своїх інтересах.

Суд не може прийняти до уваги позицію прокурора в частині що ОСОБА_1 зателефонувавши своїй сестрі могла повідомити зазначену інформацію, оскільки це є лише припущенням прокурора, та не підтверджена жодним доказом.

Відповідно до ст.62 Конституції України принцип презумпції невинуватості, передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь.

Виходячи зі змісту ст. 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

В протоколі про адміністративне правопорушення не викладено всіх ознак складу адміністративного правопорушення, а саме: яким способом ОСОБА_1 використала у своїх інтересах інформацію, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у скоєнні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справі «Карелін проти Росії» (рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

У відповідності до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Враховуючи викладене, суд вважає, що обставини, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язані з корупцією відносно ОСОБА_1 не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, при цьому суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.172-8, 247, 251, 252, 283-285 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.172-8 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Дніпродзержинська

Повний текст постанови проголошено 09.09.2024 р. о 12:30 год.

Суддя В.Г. Гречана