Справа № 296/5393/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" серпня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Л.С. Шимон, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли після доопрацювання з відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою в АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 115614 від 31.05.2024 року, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 31 травня 2024 року о 20 год 50 хв в АДРЕСА_1 виражався нецензурною лайкою, чіплявся до ОСОБА_2 , внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян. тобто, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

В судове засідання, призначене на 16.07.2024 року, ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки суду не відомі, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Судова повістка про виклик особи в судове засідання, що надсилалася на адресу місця проживання ОСОБА_1 , повернулася до суду із відміткою про відсутність адресата. Довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» на номер телефону, вказаного в протоколі особою, яка притягається до відповідальності, підтверджено отримання вказаною особою повідомлення про час та місце розгляду справи 16.07.2024р. Заяв, клопотань до суду не надходило. В судове засідання, призначене на 23.08.2024 року, ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки суду не відомі, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Судова повістка про виклик особи в судове засідання, що надсилалася на адресу місця проживання ОСОБА_1 , повернулася до суду із відміткою про відсутність адресата. Довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» на номер телефону, вказаного в протоколі особою, яка притягається до відповідальності, підтверджено отримання вказаною особою повідомлення про час та місце розгляду справи 23.08.2024р. Заяв, клопотань до суду не надходило.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП - неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не перешкоджає розгляду справи за суті у його відсутність. Враховуючи скорочений строк, протягом якого на особу може бути накладене адміністративне стягнення та наведені положення закону, суд розглянув справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, суд приходить до наступного висновку.

В порядку статті 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні 23.08.2024 року в ході огляду відеозапису з нагрудної боді камери поліцейського, наданого УПП в Житомирській області до матеріалів справи на виконання постанови суду від 12.06.2024р., встановлено наступне. Приїзд поліцейських за адресою у АДРЕСА_1 обумовлений отриманням на службовий планшет виклику з приводу вчинення домашнього насильства. Присутня на місці заявниця, ОСОБА_3 , зазначає про вчинення відносно неї її чоловіком, ОСОБА_1 , домашнього насильства, останній їй погрожував, виражався цензурною лайкою, перебуває в стані алкогольного сп`яніння та поводить себе неадекватно. З боку ОСОБА_1 протягом усього часу відеофіксації події боді камерою патрульних присутня нецензурна лайка, обурення, категорична незгода останнього з приводу перебування поліцейських в дворі його будинку, погрози в бік поліцейських. Спілкування між присутніми на місці працівниками поліції та ОСОБА_1 відбувається в дворі домоволодіння АДРЕСА_1 , будь які дії з боку ОСОБА_1 з приводу порушень ним громадського порядку та спокою громадян на відео не зафіксовано.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 вбачається, що останній 31.05.2024р. о 20 год 50 хв в АДРЕСА_1 виражався нецензурною лайкою, чіплявся до ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок і спокій громадян.

Оглянуті в судовому засіданні матеріали відеофіксації з місця події не містять доказів вчинення ОСОБА_1 дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Спілкування між присутніми на місці працівниками поліції та ОСОБА_1 відбувається в дворі домоволодіння АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_1 , з боку ОСОБА_1 протягом усього часу відеофіксації події боді камерою патрульних присутня нецензурна лайка, обурення, категорична незгода останнього з приводу перебування поліцейських в дворі його будинку, погрози в бік поліцейських. Жоден відеофайл серед наявних в матеріалах справи, що надійшли на адресу суду, не містить фіксації фактів на підтвердження того, що ОСОБА_1 вчинено дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Разом з тим, нецензурна лайка як категорична незгода ОСОБА_1 з приводу перебування поліцейських в дворі його будинку, погрози в бік поліцейських, за відсутності доказів на підтвердження порушення громадського порядку, не охоплюється складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки порушення громадського порядку і спокою громадян, в даному випадку, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку. Постановою Корольовського районного суду м. Житомира від 10.07.2024 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні 31.05.2024р. адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, із накладенням на останнього адміністртаивного стягнення.

У справі «Малофєєва проти росії» («Malofeyeva v. russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Таким чином, під час розгляду справи в суді, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто, дрібного хуліганства, нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, в порушенні громадського порядку, не підтверджена. Належних і допустимих доказів вчинення такого правопорушення суду не надано.

Враховуючи вказані обставини, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, викладеного у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 115614 від 31.05.2024 року.

Згідно ч.1 п.1 ст.247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п.3 ч.1 ст.284 КпАП України, по справі про адміністративне правопорушення суддя виносить постанову про закриття справи.

Керуючись ст.ст.173, 247, 280, 283, КпАП України,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння 31.05.2024 року адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого даною статтею.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом десяти днів з дня її винесення.

Cуддя Л. С. Шимон