ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5395/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" серпня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., розглянувши матеріали, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянки України НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

У С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м. Києва від Дарницького управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві надійшов адміністративний матеріал, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 26.07.2024 серії ВАВ № 580810, 26.07.2024 о 21 год. 00 хв. громадянка ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила сімейну сварку з зятем гр. ОСОБА_2 , в ході якої ображала нецензурними словами, погрожувала, чим своїми діями завдала останньому психологічного болю, тим самим вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, шляхом надсилання тексту судової повістки SMS-повідомленням, сформованим згідно вимог Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України на зазначений нею номер телефону.

Потерпілий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, однак 16.08.2024 подав до суду письмові пояснення, за змістом яких вказав, що знаходячись на роботі йому зателефонувала дружина та повідомила, що до їх помешкання прийшла матір останньої ОСОБА_1 в стані сильного алкогольного сп`яніння, вибивала вхідні двері, кричала нецензурною лайкою, погрожувала фізичною розправою, у зв`язку з чим ОСОБА_3 змушений був прибути з роботи додому та викликати поліцію. ОСОБА_3 вказує, що такі дії з боку його тещі ОСОБА_1 вчиняються не вперше. Проте станом на 16.08.2024 він не має претензій до станньої, просив поставитись з розумінням, оскільки вірить, що у майбутньому таких випадків більше не повториться. ОСОБА_3 також просив розглядати справу за його відсутності.

У зв`язку з чим суддя дійшов висновку розглядати справу за відсутності особи щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення та потерпілого, на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд оцінивши наявні докази в їх сукупності, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №580810 від 26.07.2024, письмові пояснення потерпілого ОСОБА_2 та рапорт від 26.07.2024, приходить до наступного висновку.

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частина перша статті 173-2 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Обов`язковим елементом об`єктивної сторони складу цього адміністративного правопорушення є наявність наслідків, а саме завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, або ж реальна можливість завдання вказаної шкоди.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП суб`єктивна сторона зазначеного адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і передбачено наявність прямого умислу правопорушника на спричинення страждань потерпілій стороні.

Закон України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" від 07 грудня 2017 року № 2229 -VIII визначає організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства ( далі Закон).

Зокрема, згідно положень п. 3 ст. 1 Закону, домашнє насильство - це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Частиною 2 статті 3 цього ж Закону визначено, що дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на подружжя; колишнє подружжя; наречені; мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; особи, які мають спільну дитину (дітей); батьки (мати, батько) і дитина (діти); вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); рідні брати і сестри; інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя.

У свою чергу, особа, яка постраждала від домашнього насильства - це особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі ( п. 8 ст. 1 Закону).

Психологічне насильство - це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи (п. 14 Закону).

Досліджені в судовому засіданні докази та їх аналіз дає суду підстави прийти до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

Відповідно до ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним попередженням.

Разом з тим, враховуючи характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, особу порушника, її вік, притягнення до адміністративної відповідальності вперше та відсутність до неї претензій з боку потерпілого ОСОБА_2 , суд вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого правопорушення, обмежившись усним зауваженням у відповідності до ст. 22 КУпАП.

Саме усне зауваження суд вважає достатнім для виправлення та належної поведінки ОСОБА_1 в подальшому.

Керуючись ст.ст. 22, 24-1, 33-35, 173-2, 221, 251-252, 268, 277, 283-285, 294 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та звільнити її від адміністративної відповідальності за малозначністю скоєного адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити.

Відомості про особу: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянки України НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Постанова може бути оскаржена Київського апеляційного суду протягом десяти діб з дня її винесення.

Суддя Ю.С. Мицик