Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 33/4809/404/24 Головуючий у суді І-ї інстанції Бондаренко В. В.
Категорія - 173-2 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Ткаченко Л. Я.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.08.2024 року м. Кропивницький

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду Ткаченко Л.Я., розглянувши у порядку апеляційного перегляду справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 18.07.2024, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.173-2 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340 (триста сорок) гривень, а також стягнуто з ньогона користь держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

В С Т А Н О В И Л А:

Постановою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 18.07.2024 ОСОБА_1 визнаний винуватим у тому, що він 29.06.2024 року о 19 год. 00 хв., перебуваючи по АДРЕСА_1 , повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення за ч.1 ст.173-2 КУпАП, вчинив відносно ОСОБА_2 домашнє насильство психологічного характеру, що виражалось у висловлюваннях в її бік грубою нецензурною лайкою, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.2 ст.173-2 КУпАП.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить постанову районного суду скасувати та винести нову постанову, якою закрити провадження по справі № 383/874/24 відносно нього за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що за 20 хв. перед судовим засіданням 18.07.2024 року по справі, на першому поверсі в приміщенні суду першої інстанції йому стало погано із здоров`ям, працівники охорони та суду йому рекомендували звернутися до сімейного лікаря та залишити приміщення суду про що був повідомлений суддя Бондаренко В.В.

29.07.2024 року не отримуючи жодних відомостей по справі, він звернувся до суду на що його повідомлено, що по справі 18.07.2024 року прийняте рішення.

З матеріалами справи він не був знайомлений, жодні матеріали йому на руки не видавалися, в.т.ч. протокол за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Апелянт вважає, що оскільки дана категорія справ розглядаються протягом доби з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи, суддя позбавлений законних підстав для застосування примусового приводу.

Вказані недоліки унеможливлюють повний, всебічний та об`єктивний розгляд справи і прийняття законного рішення у встановлені ст.277 КУпАП строки, у зв`язку із чим матеріали про адміністративне правопорушення відносно нього повинні бути судом повернуті органу поліції для належного оформлення у виконання вимог КУпАП.

З цих підстав вважає, що постанова підлягає скасуванню, а справа відносно нього закриттю.

Судове засіданні по даній справі було призначено в апеляційному суді на 16.08.2024. Проте, до апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про відкладення судового розгляду у зв`язку з необхідністю проведення судового засідання в режимі відео конференції з Бобринецьким районним судом Кіровоградської області.

Наступне судове засідання було призначено на 23.08.2024 та забезпечено дистанційний розгляд з районним судом, як про те клопотав ОСОБА_1 .

В судове засідання призначене в режимі відеоконференці на 23.08.2024 особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явився. На електронну адресу апеляційного суду надійшло клопотання про призначення ОСОБА_1 захисника та допит потерпілої та свідків по справі. Проте, вказане клопотання направлено з електронної адреси іншої особи (іван біліченко(imbelichenko93ukr.net), а тому апеляційний суд вказане клопотання не приймає до уваги.

Між тим, в судове засідання апеляційного суду призначене на 23.08.2024, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явився. Про час та місце розгляду справи був повідомлена належним чином.

Виходячи з приписів ч. 2 ст. 268 КУпАП, в яких наведено виключний перелік правопорушень, передбачених відповідними статтями КУпАП, при розгляді справ за якими присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою, беручи до уваги відсутність вимог щодо обов`язкової участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, при розгляді такої справи, за умови обізнаності ОСОБА_1 про апеляційний розгляд справи, апеляційний суд приходить до висновку про можливість розгляду даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за наявними у справі матеріалами.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

При цьому, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, в якій вона є стороною, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 будучи фактично ініціатором апеляційного перегляду справи, в судове засідання апеляційного суду не з`явився, доказів щодо поважності неявки суду не надав, що розцінюється судом, як навмисне затягування строків розгляду справи з метою уникнення адміністративної відповідальності.

Перевіривши доводи скарги та матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст.ст. 245, 252, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому положеннями статті 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до п.1 ч.8 ст.294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін.

За ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Правовими приписами ч.2 ст.173-2 КУпАП встановлена відповідальність за вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне із вказаних вище порушень.

Як вбачається з п.14 ч.1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" №2229-VIII від 07.12.2017, психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Висновок про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, підтверджений дослідженими судом доказами, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №916101 від 29.06.2024 року (а.с.2);

-рапортом помічника-чергового відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області Чабаненка С.М. від 29.06.2024 року (а.с.3);

-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 29.06.2024 року (а.с.4);

-письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 від 29.06.2024 року (а.с.5);

-копією постанови Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 28.06.2024 року по справі №383/779/24 (а.с.6).

Наведені докази у їх сукупності свідчать про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 173-2 КУпАП.

Апеляційний суд погоджується з висновком судді районного суду про доведеність події та наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушененя, передбаченого ч.2 ст. 173-2 КУпАП, оскільки такий висновок відповідає фактичним обставинам справи та узгоджуються із наявними в матеріалах справи доказами, які на переконання апеляційного суду, були в повній мірі досліджені судом першої інстанції та їм була надана правильна юридична оцінка.

У ході апеляційного розгляду будь-яких інших доказів, які б спростовували встановлені судом першої інстанції обставини, апелянтом надані не були.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції не в повній мірі з`ясовано обставини справи, є голослівними та такими, що повністю спростовуються матеріалами справи.

Щодо апеляційних доводів про порушення права на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, внаслідок розгляду справи без його участі, то вони не приймаються апеляційним судом до уваги, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 268 КУпАП Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Разом з цим, відповідно до вимог ч.2 ст.277 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема статтею 173 розглядаються протягом доби з дня одержання органом (посадовою особою) правомочним розглядати справу протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Як убачається з матеріалів, справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.173-2 КУпАП надійшла до суду 17 липня 2024 року, та була призначена до судового розгляду на 18 липня 2024 року.

17 липня 2024 року ОСОБА_1 була вручена судова повістка, а отже він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи щодо нього.

Не зважаючи на це, ОСОБА_1 в судове засідання районного суду не з`явився, про поважність неявки суду не повідомив.

Отже за вказаних обставин, суд першої інстанції обґрунтовано розглянув справу без участі ОСОБА_1 , оскільки такий висновок узгоджується з висновками викладеними у рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною. При цьому, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, в якій вона є стороною, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Апеляційний суд приходить до висновку, що проведення розгляду районним судом даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності не є підставою для скасування судового рішення, оскільки зазначена вище поведінка особи, вказує на недобросовісне використання належними процесуальними правами з метою затягування строків розгляду справи та уникнення відповідальності.

Доказів на спростування висновків районного суду апелянтом у апеляційній скарзі не наведено, матеріалами справи не встановлено, і в ході апеляційного розгляду не здобуто.

Суд апеляційної інстанції вважає, що обраний суддею першої інстанції відносно ОСОБА_1 вид адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн., відповідає обставинам справи, вимогам ст.ст. 23, 33 КУпАП.

Виходячи з наведеного апеляційний суд не убачає підстав для задоволення поданої апеляційної скарги.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя апеляційного суду, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 18.07.2024, стосовно ОСОБА_1 за ч.2 ст.173-2 КУпАП - без зміни.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л.Я. Ткаченко