ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/414/24 Справа № 696/747/24 Категорія: ч. 4 ст. 85 КУПАП Головуючий у І інстанції Білопольська Н. А. Доповідач в апеляційній інстанції Белах А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Белах А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Кам`янського райсуду Черкаської обл. від 4.07.2024 р., якою ОСОБА_1 , який народився

ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Баландене Черкаської обл.,

громадянина України, пенсіонера, проживає

АДРЕСА_1 ,

притягнуто до адмінвідповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП та на нього накладено стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 340 грн.

Незаконно добуті водні живі ресурси - рибу в кількості 4 шт., пластикове відро - залишені у власності ОСОБА_1 .

Знаряддя для вилову риби типу «павук» та сітка, поміщені до пакетів із відповідними пояснювальними надписами та знаходяться у СПД № 2 ВП № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській обл., згідно з квитанцією про отримання на зберігання речових доказів, вилучених в рамках ЄО № 4724 від 9.04.2024 р., порядковий № 4565 - повернуті власнику ОСОБА_1 .

Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь Кам`янської ТГ Черкаського р-ну Черкаської обл. майнова шкода в розмірі 9452 грн. 00 коп. та стягнуто судовий збір в розмірі 605,6 грн., -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до постанови суду першої інстанції, 9.04.2024 р. о 8:30 год. на р. Сухий Ташлик в р-ні с. Баландине Черкаської обл. ОСОБА_1 здійснював вилов риби на заборонене сіткоснастеве знаряддя лову, а саме «павук» та виловив рибу: окунь - 2 шт., плітка - 2 шт. загальною вагою 400 г, чим порушив вимоги п.п. 1 п. 1 розділу ІV Правил любительського рибальства та завдав збитків рибному господарству на суму 9 452,00 грн., чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції в зв`язку з порушенням норм матеріального та процесуального права, а провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що протокол про адмінправопорушення складається у двох примірниках, другий під розписку вручається особі, яка притягається до адмінвідповідальності. Провідний державний інспектор Бондар О.М. склав протокол без підпису особи, яка притягається до адмінвідповідальності, не роз`яснив права та обов`язки, примірник протоколу не надав йому, через що він не зміг захистити свої права і оскаржити протокол. Крім того, свідки в протоколі не зазначені, також не зазначена дата та строк розгляду справи. Сам по собі протокол не може бути доказом по справі, оскільки складений з порушенням вимог чинного законодавства.

Суд не дослідив в судовому засіданні протокол огляду місця події. Протокол огляду місця події, на який посилається суд, є неприпустимим доказом, так як в ньому не зазначено часу початку його складання. Протокол складений на підставі вимог КПК України, а справа адміністративна. Після складання протоколу в рамках КПК України всі відомості повинні бути внесені до ЄРДР, але постанова про відмову у відкритті кримінального провадження відсутня в матеріалах справи, в протоколі огляду зазначено, що огляд проводився в с. Баландине, а в протоколі місцем вчинення адмінправопорушення зазначена р. Старий Ташлик.

Протокол огляду місця події склав дізнавач ОСОБА_2 , а додаток до протоколу (фото) склав поліцейський РПП ОСОБА_3 , який не вказаний в протоколі огляду місця події і не є учасником слідчої дії, тобто такий додаток неприпустимий.

Відсутні процесуальні підстави долучення протоколу огляду місця події до протоколу про адмінправопорушення, складеного провідним держінспектором ОСОБА_4 , відсутній і процесуальний рух документа яким чином він опинився в державного інспектора, який взагалі не брав участі в огляді місця події.

Його пояснення також не можуть бути належним доказом, оскільки в протоколі не зазначено в кого пояснення відібрані, дата відібрання, не роз`яснені права та обов`язки.

Розрахунок збитків також не є допустимим доказом, оскільки він в додатках до протоколу не зазначений, не вказана дата його складання.

Розрахунок збитків незрозуміло як нарахований, рибу не переважували, ні в протоколі про адмінправопорушення ні в протоколі огляду вага риби не зазначена, лише кількість 4 шт., а на фото видно що вага не більше ніж 100 г.

Судом не враховано ні його похилого віку, ані майнового стану, ані обставин за яких він пішов ловити рибу, не уточнено розмір пенсії, оскільки він мешкає сам і не може забезпечити себе. Також не досліджено, що вилов чотирьох невеликих рибинок здійснювався не в річці, а в ямі яка штучно створилася і вся заросла кущами та лозами. До того ж попереджувальних табличок з написом «Вилов риби заборонено» в даному місці не було.

Вважає недоведеним факту порушення правил рибальства, а тому в його діях відсутній склад адмінправопорушення.

На апеляційну скаргу ОСОБА_1 начальник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) ОСОБА_5 подав заперечення на апеляційну скаргу, в якій він просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Кам`янського райсуду Черкаської обл. від 4.07. 2024 р. без змін.

Від правопорушника ОСОБА_1 засобами електронного зв`язку 16.09.2024 р. надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Вивчивши матеріали адмінсправи, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції, дослідивши мотиви і доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. При цьому, він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін;

2) скасувати постанову та закрити провадження у справі;

3) скасувати постанову та прийняти нову постанову;

4) змінити постанову.

За змістом закону, протокол про адмінправопорушення, пояснення особи, свідків, висновок експерта тощо, є документами, що офіційно засвідчує подію адмінправопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є джерелами доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення.

Протокол про адмінправопорушення складається відповідно до вимог ст. ст. 254 - 256 КУпАП.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адмінправопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При цьому суд повинен дати оцінку не тільки даним, що додані до протоколу про адмінправопорушення, але й доказам, які представлені особою в порядку захисту. Досліджуючи всі наявні докази суд дає їм об`єктивну оцінку з точки зору їх достовірності та ступеню підтвердження чи спростування обставин, що характеризують діяння особи як правопорушення.

Відповідно до п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. № 19, забороняється лов водних живих ресурсів, серед іншого, із застосуванням сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань.

Відповідно до ст. 27 ЗУ «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

Згідно ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП для особи настає у випадку грубого порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Відповідно до п. п. 1 п. 1 розділу ІV Правил любительського рибальства забороняється добування (вилов) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Суд першої інстанції правильно встановив, що 9.04.2024 р. о 8:30 год. на р. Сухий Ташлик в р-ні с. Баландине Черкаської обл. ОСОБА_1 здійснював вилов риби на заборонене сіткоснастеве знаряддя лову, а саме «павук», та виловив рибу: окунь - 2 шт., плітка - 2 шт. вагою приблизно 400 г, чим порушив вимоги п. п. 1 п. 1 розділу ІV Правил любительського рибальства та завдав збитків рибному господарству на суму 9 452,00 грн., за що встановлена відповідальність ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП, адмінправопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адмінвідповідальність.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адмінправопорушення підтверджується даними протоколу про адмінправопорушення № 013842 від 16.05.2024 р.; розрахунком збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови КМУ від 29.09.2023 р. № 1042 на загальну суму 9 452,00 грн.; копією рапорту ст. інспектора-чергового ЧЧ СМ ВП № 2 ЧРУП ГУНП в Черкаській обл. Долотенка В.В. від 9.04.2024 р.; протоколом огляду місця події та фототаблицями до протоколу ОМП від 9.04.2024 р.; письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 9.04. 2024 р., зазначені докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку.

З таким висновком суду першої інстанції погоджується і апеляційний суд.

На переконання апеляційного суду документи в справі про адмінправопорушення стосовно ОСОБА_1 складені у відповідності до діючих нормативно-правових актів, які регулюють такі правові відносини та які є предметом судового розгляду.

Європейський суд з прав людини зазначав, що право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для то-го, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії» від 9.07.1997 р.). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (рішення у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії» від 20.05.2010 р.).

Доводи апелянта про те, що суд першої інстанції виніс незаконну постанову щодо нього у зв`язку з порушеннями норм матеріального і процесуального права є необґрунтованими та спростовуються дослідженими та наведеними в постанові суду першої інстанції доказами.

З матеріалів справи вбачається, що дійсно протокол про адмінправопорушення після його складання не був підписаний правопорушником, також йому не була вручена його копія та матеріали справи були направлені до суду першої інстанції.

Разом з тим, суд першої інстанції при розгляді справи роз`яснив правопорушнику його права та обов`язки, що підтверджується розпискою ( а. пр. 22), під час відкритого судового розгляду надав правопорушнику можливість давати пояснення, висловлювати свої заперечення стосовно обставин справи. Крім того, ОСОБА_1 використав своє право на апеляційне оскарження судового рішення. Таким чином, апеляційний суд вважає, що під час розгляду справи в суді правопорушнику було забезпечено право на захист.

Апеляційний суд вважає необґрунтованими посилання в апеляції на порушення вимог КПК України при складанні працівниками поліції первинних процесуальних документів. Перевіркою згаданих матеріалів встановлено, що працівниками поліції у повній відповідності до вимог КПК України були проведені невідкладні дії після встановлення факту грубого порушення правил рибальства та складені відповідні процесуальні документи, які визначені законодавчими та нормативними актами.

Уповноважена посадова особа слідчого відділу ( а. пр. 4) не вбачала в наданих матеріалах підстав для внесення відомостей до ЄРДР в порядку ст. 214 КПК України, а тому матеріали були направлені до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області для вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до адмінвідповідальності ( а. пр. 3).

Такі дії працівників поліції повністю відповідають вимогам чинного законодавства.

Суд першої інстанції на законних підставах стягнув зі ОСОБА_1 на користь Кам`янської ТГ Черкаського р-ну Черкаської обл. у спеціальний фонд охорони навколишнього середовища майнову шкоду в розмірі 9452 грн. Розрахунок матеріальної шкоди проведено вірно, він відповідає вимогам постанови КМУ від 29.09.2023 р. № 1042, якою з метою захисту тваринного світу та спонукання порушників до припинення незаконної діяльності встановлені такі достатньо великі розміри такси за незаконний вилов одного екземпляру риби, незалежно від ваги чи розміру риби. Під час вчинення ОСОБА_1 протиправних дій з 1.04.2024 р. в Черкаський області діяла нерестова заборона.

При накладенні стягнення, як вбачається зі змісту судового рішення, суд врахував всі вимоги ст. ст. 33-35 КУпАП. Підстав вважати стягнення несправедливим апеляційний суд не вбачає, не наведені такі обґрунтовані доводи і в апеляції, а тому вона не підлягає задоволенню і в цій частині.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого суду, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, доведена сукупністю доказів та вони є логічними, послідовними і узгоджуються з іншими матеріалами провадження.

Таким чином, з урахуванням наведеного, апеляційний суд приходить до висновку, що підстав для задоволення апеляційної скарги по суті немає, а постанова суду першої інстанції є законною, обґрунтованою і скасуванню або зміні не підлягає.

Будь-які докази відсутності вини ОСОБА_1 у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, в матеріалах справи відсутні і правопорушником суду апеляційної інстанції не надані.

Інших доводів, які б заслуговували на увагу і підтверджували позицію апелянта щодо незаконності оскаржуваної постанови та наявності підстав для закриття провадження у справі, про що йдеться в апеляційній скарзі, в ході апеляційного розгляду, не встановлено.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Постанову Кам`янського райсуду Черкаської обл. від 4.07.2024 р., якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП залишити без змін, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Белах А. В.