Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/2131/23
Провадження № 3/382/99/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., при секретарі Матвієнко Ю. Л., за участю прокурора Сокол О. О., розглянувши клопотання прокурора про привід особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , депутата Яготинської міської ради Бориспільського району Київської області, РНОКПП НОМЕР_1 , за ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Яготинського районного суду Київської області надійшли два протоколи про адміністративні правопорушення № 2238, № 2239 від 12.12.2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Судове засідання призначено на 26.12.2023 року об 11 год. 00 хв.

26.12.2023 року ОСОБА_1 подав клопотання про відкладення розгляду справи з метою укладення договору про надання правової допомоги із захисником (адвокатом), яке підтримав в судовому засіданні. Судове засідання відкладено на 08.01.2024 року о 09 год. 00 хв.

08.01.2024 року захисником подано клопотання про відкладення розгляду справи для надання можливості ознайомитися з матеріалами справи; захисник ознайомився з матеріалами справи; захисник та ОСОБА_1 повідомлені належним чином про наступну дату судового засідання на 15.01.2024 року об 11 год. 00 хв. (розписка в матеріалах справи).

12.01.2024 року через канцелярію суду ОСОБА_1 подав клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату, посилаючись на те, що він перебуває на лікарняному.

15.01.2024 року ОСОБА_1 та захисник в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про застосування до особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , приводу в наступне судове засідання, оскільки доказів на підтвердження поважності неявки до суду не надано, тож особа не з`явилася до суду без поважних причин. Мотиви клопотання ОСОБА_1 є необґрутованими та недоведеними, а також вони не перешкодили особи подати це клопотання особисто до суду.

Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП України при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4-172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про міжнародні договори України" та ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

ЄСПЛ наголошує, що особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 № 3236/03, § 41 "Пономарьов проти України" суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В свою чергу, учасник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (п. 109 рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії") (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") (Application no. 11681/85).

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04.10.2001 у справі "Тойшлер проти Германії" (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

У рішенні від 16.02.2017 у справі "Каракуця проти України" ЄСПЛ вказав, що будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи, тобто неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для відповідних правових наслідків.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком учасників справи.

ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримання принципу правової визначеності (п. 53 рішення від 06.11.2008 у справі "Єлоєв проти України" (Yeloyev v. Ukraine), заява № 17283/02); п. 19 рішення від 18.12.2008 у справі "Новік проти України" (Novik v. Ukraine), заява № 48068/06), а КСУ у п. 3.4 і 3.6 рішення від 11.10.2011 (справа № 10-рп/2011), аналізуючи положення міжнародних актів, наголосив, що "не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям "правопорушення", а відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним". У цьому рішенні КСУ поширив певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності. ЄСПЛ також за певних умов поширює стандарти Конвенції для кримінального провадження на справи про адміністративні правопорушення (рішення від 30.01.2015 у справі "Швидка проти України" (Shvydka v. Ukraine), заява № 17888/12; рішення від 09.06.2011 у справі "Лучанінова проти України" (Luchaninova v. Ukraine), заява № 16347/02); рішення від 15.05.2008 у справі "Надточій проти України" (Nadtochiy v. Ukraine), заява № 7460/03).

З огляду на викладене, виходячи із системного аналізу процесуальних норм законодавства України, усталеної судової практики ЄСПЛ, на вирішення порушеного питання поширюються гарантії ст. 6 Конвенції, що, у свою чергу, надає можливість застосувати аналогію закону при вирішенні питання щодо поважності причини неприбуття особи на виклик, тобто застосувати у межах своєї компетенції норми іншого закону, зокрема положень КПК, які регламентують подібні відносини. Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають, що поважними причинами неприбуття особи на виклик є обставини, передбачені ст. 138 КПК України. В даному випадку, на переконання суду, можливо застосовувати аналогію закону та застосувати відповідні норми КПК України.

Особа, яка притягується до відповідальності, щодо якої здійснюється провадження, була у встановленому порядку викликана (наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик/ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явилася без поважних причин (відсутні жодні документальні підтвердження неприбуття особи на виклик з поважних причин; відсутні докази тяжкої хвороби чи перебування особи в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням, докази неможливості тимчасово залишити цей заклад; не доведено та документально не підтверджено існування інших обставин, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик тощо). При цьому, 12.01.2024 року через канцелярію суду ОСОБА_1 особисто подав клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату, тобто наведені ним причини не перешкоджали йому прибути до суду. Враховуючи викладене, до нього може бути застосовано привід.

Також, суд враховує, що ЄСПЛ наголошувалося на тому, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору (п. 71 рішення у справі "Смірнов проти України" заява № 3655/02, п. 41 "Пономарьов проти України" заява № 3236/03).

Враховуючи вищевикладене, а також те, що законом встановлено стислі терміни розгляду адміністративної справи даної категорії, а також приймаючи до уваги положення ст. ст. 268, 277 КУпАП, суд вважає за необхідне клопотання прокурора про привід особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, задовольнити, а також зупинити строк розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 172-7, 268, 277, 283 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати привід до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням вимог ч. 3 ст. 140 КПК України.

Зобов`язати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибути до Яготинського районного суду Київської області (м. Яготин, вул. Незалежності, 67, зал судових засідань № 1) у супроводі особи, яка виконує дану ухвалу, в судове засідання, яке відбудеться 19 січня 2024 року о 12 годині 45 хвилин.

Доручити виконання приводу Відділенню поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області. У випадку неможливості її виконання надати суду відповідні рапорти, пояснення, довідки.

Роз`яснити, що привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує постанову про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначеній в ухвалі час.

Строк розгляду справи № 382/2131/23 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відносно ОСОБА_1 за ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП зупинити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Нарольський