Справа № 339/350/24 305
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 серпня 2024 року м. Болехів
Суддя Болехівського міського суду Головенко О. С., розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції №1 (м.Долина) Калуського районного відділу поліції ГУНП в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина російської федерації, пенсіонера
за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
якому роз"яснено зміст ст.63 Конституції України та права, передбачені ст. 268 КУпАП,-
В С Т А Н О В И В :
З протоколу про адміністративне правопорушення від 31 липня 2024 року ВАБ № 207870 вбачається, що 29 липня 2024 року близько 18 год по вул. Журавельна, 9 м.Болехів ОСОБА_1 вчинив конфлікт з ОСОБА_2 , в ході якого обзивав нецензурними словами, погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушив громадський спокій.
В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, пояснив, що між ним та потерпілою існує спір щодо користування дорогою, оскільки вважає, що вона неправильно виставила огорожу, внаслідок чого є вузький заїзд. В той день до потерпілої вантажний автомобіль завозив дрова і він пішов подивитися чи зможе автомобіль проїхати вулицею. Вони поїхали з дружиною з дому, а коли повернулися, то побачив, що його паркан пощкоджений. Тому прийшов до потерпілої, щоб вияснити хто відшкодовуватиме збитки. А вона пішла по сапку, якою замахнулася на нього і сказала: «Що якщо була б чоловіком, то вбила би його». Коли вона вдруге замахнулася сапкою на нього, то він вихопив сапку з її рук і забравши, як знаряддя замаху на нього, пішов додому. Через декілька днів приїхав працівник поліції та повідомив, що на нього подана заява, заповнив протокол і він написав пояснення та показав сапку працівникам поліції. Ніяких хуліганських дій щодо потерпілої не вчиняв, а тільки перийшов вияснити причину пошкодження його огорожі, спокій та громадський порядок не порушував, до потерпілої не кричав, не висловлювалась нецензурною лайкою, не чіплявся до неї, їй не погрожував, тілесних ушкоджень не спричиняв, свідків не було. Навпаки, вважає, що це вона його вдарила сапкою та вчиняла погрози.
Потерпіла ОСОБА_2 вказала, що проживає в будинку дочки ОСОБА_3 по сусідству з ОСОБА_1 29 липня 2024 року приїхала з лікарні, де перебувала під капельницею через хвороб. Зателефонувала до дочки та повідомила, щоб вона приїхала додому, оскільки їм мають привезти дрова. Дочка приїхала автомобілем, який віз дрова додому. Коли автомобіль вже виїхав від них, прийшов ОСОБА_1 , запитав, який водій привозив дрова та повідомив, що пошкодили йому паркан. Вона попросила ОСОБА_1 покинути їхнє подвір"я, але він «її гнобив» і вона взяла сапку, якою виштовхувала його з подвір`я. Він забрав сапку, бив її сапкою та зробив синяк на тілі. Обзивав нецензурними словами, але їй не погрожував. Вважає, що вузький прохід вулиці між ними виник саме з вини ОСОБА_1 , який захопив один метр дороги.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та потерпілої ОСОБА_2 , суддя прийшов до наступного висновку.
Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).
Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності.
Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт.
Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.
Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
В статті 251 КУпАП зазначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, іншими доказами.
На підтвердження вини ОСОБА_1 , окрім протоколу про адміністративне правопорушення, надано :
- рапорт працівника поліції ОСОБА_4 про те, що 29 липня 2024 року о 17 год 57 хв надійшло повідомлення зі служби 102 від ОСОБА_2 з приводу того, що сусід Кузнєцов вчиняє сварку з нею. Прибувши на місце події, заявниця надала письмові пояснення та відібрано протокол заяву, в якій просить притягнути до адміністративної відповідальності її сусіда ОСОБА_5 , який вчинив конфлікт з нею, в ході якого висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою (а.с.2);
- протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, з якого вбачається, що ОСОБА_2 просить притягнути до адміністративної відповідальності сусіда ОСОБА_5 , який 29 липня 2024 року близько 17 год прийшов на територію її подвір`я і почав вчиняти з нею конфлікт, в ході якого висловлювався нецензурно, погрожував фізичною розправою та вдарив її в праву руку (а.с.3);
- аналогічні обставини викладено в письмових поясненнях ОСОБА_2 , де вона зазначила, що 29 липня 2024 року близько 17 год знаходилася на своєму подвір`ї сиділа на лавці, прийшла внучка та повідомила, що сусід ОСОБА_1 кличе її та хоче поговорити. Вона була після капельниць і погано себе почувала і тому не пішла до нього. Через декілька хвилин побачила, що сусід прийшов на подвір`я, вчинив з нею конфлікт і обзивав нецензурною лайкою. Вона попросила його піти, однак він дальше продовжував, тоді вона взяла мотику, яка стояла біля будинку, підійшла до нього і попросила піти, але він забрав мотику та дерев`яною стороною наніс декілька ударів по руці. (а.с.4).
Разом з тим, в судовому засіданні потерпіла та ОСОБА_1 пояснили, що вони перебувають в неприязних відносинах та 29 липня 2024 року конфлікт між ними виник з приводу пошкодження огорожі ОСОБА_1 та обоє з них звинуватили один одного в завуженні спільного проїзду та нанесенні тілесних ушкоджень .
В протоколі, що є актом звинувачення, вказано, що 29 липня 2024 року близько 19 год по АДРЕСА_2 ОСОБА_1 вчинив конфлікт з ОСОБА_2 , в ході якого обзивав нецензурними словами, погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушив громадський спокій.
При цьому, ОСОБА_1 , будучи не згідний з таким звинуваченням в протоколі, виклав пояснення: «не визнаю вину», що покладало на працівника поліції згідно вимог ч.2 ст. 251 КУпАП зібрати всі докази на спростування доводів особи, яка притягається до відповідальності за ст. 173 КУпАП.
Так, статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто, нецензурну лайку у громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу.
Крім того, ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, проставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Як встановив суд, дії ОСОБА_1 не були спрямовані на грубе порушення громадського порядку, а конфлікт з сусідкою, з якою перебуває у неприязних відносинах, був зумовлений виясненням обставин пошкодження його огорожі, а не через бажання протиставити себе суспільству та продемонструвати явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки.
При цьому, внаслідок конфлікту не було порушено громадського порядку, тобто спокійної обстановки нормальних умов мешкання інших жителів вулиці Журавельна в м.Болехові.
Відсутність інших громадян, яким би дії ОСОБА_1 порушували спокійну обстановку суспільного життя або нормальні умови для праці і відпочинку людей, унеможливлює в свою чергу таку кваліфікуючу ознаку дрібного хуліганства як прояв неповаги до суспільства, або порушення громадського порядку.
Слід зазначити, що погрози фізичною розправою, навіть якби вони мали місце, не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Законодавством не передбачено винятків із цього положення.
З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №207870 складений 31 липня 2024 року, в той час, як подія, яка стала підставою для складання цього протоколу, відбулася 29 липня 2024 року.
У зв`язку із пропуском встановленого законодавством терміну складання протоколу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та відсутністю будь-яких пояснень з боку уповноваженого органу щодо причин не складення адміністративного протоколу у строк, встановлений у ст. 254 КУпАП, суддя вважає цей протокол недопустимим доказом у справі.
Враховуючи вищевикладене, суддя вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 29 липня 2024року мали місце дії ОСОБА_1 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів.
А тому суд приходить до висновку про відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, про яке йдеться у протоколі серії ВАД 207870 від 31 липня 2024 року.
Згідно до п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, ст. 173 КУпАП та керуючись ст. 283,284 КУпАП,-
Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови до Івано-Франківського апеляційного суду через Болехівський міський суд.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Головенко О.С.