Справа № 693/1050/24
Провадження № 3/693/497/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.08.2024 р. м. Жашків

Суддя Жашківського районного суду Черкаської області Защитинська Т.І., за участю секретаря судового засідання ОСОБА_1 , адвоката Захарчука І.В., розглянувши матеріали, що надійшли для розгляду від Відділу поліції № 1 Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючої, протягом року до адміністративної відповідальності не притягувалась

за ст. 173 КУпАП,

У С Т А Н О В И В :

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 636207 від 27.07.2024, ОСОБА_2 27.07.2024 о 9 год. 55 хв. в АДРЕСА_2 ображала нецензурними словами ОСОБА_3 , за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

Правопорушник ОСОБА_2 у судове засідання з`явилась, суду пояснила, що в АДРЕСА_2 знаходиться житловий будинок, який на праві спільної власності належить їй, рідній сестрі ОСОБА_4 та зведеному брату ОСОБА_5 , в цьому будинку проживає ОСОБА_5 із дружиною Кривегою, упродовж останнього року між нею та родиною зведеного брати склались неприязні відносини, оскільки ОСОБА_5 та його дружина не допускаються її до хати, на цей час в Жашківському районному суді розглядається цивільна справа про поділ між співвласниками будинку.

27.07.2024 вона разом із сестрою ОСОБА_4 приїхали в с. Бузівка довідатись до свого будинку, близько 10 год., вони прийшли на територію власного домоволодіння по АДРЕСА_2 , де між нею та Кривегою виникла сварка, під час якої Кривега виганяла її із подвір`я, мотивуючи це тим, що саме Кривега в ньому господиня, провокувала конфлікт, знімала її на телефон, погрожувала викликом поліції, жодних хуліганських дій щодо Кривеги вона не вчиняла.

Також ОСОБА_2 зазначила, що рік тому був випадок коли Кривега її побила, за цим фактом здійснювалось досудове розслідування, однак справа до суду не дійшла, вважає, що Кривега навмисно її провокує, знімає на телефон, метою таких дій є отримання власності на будинок.

Захисник ОСОБА_2 адвокат Захарчук І.А. просив провадження у праві закрити в зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суддя, дослідивши матеріали справ, приходить до таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст.251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення у числі інших визначених законом обставин зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення; чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 636207 від 27.07.2024 вбачається, що ОСОБА_2 ображала нецензурною лайкою ОСОБА_3 по АДРЕСА_2 .

Із письмових пояснень потерпілої ОСОБА_3 від 27.07.2024, які долучено до протоколу, встановлено, що конфлікт між нею та ОСОБА_2 відбувався на території домоволодіння, де проживає ОСОБА_3 і саме там її ображала нецензурними словами ОСОБА_2 .

Із дослідженого судом відеозапису, який надала ОСОБА_3 , встановлено, що сварка між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 відбувалась на території домоволодіння, окрім учасниць конфлікту на подвір`ї знаходилась ОСОБА_4 , ОСОБА_3 виганяла ОСОБА_2 із подвір`я, при цьому постійно наголошувала, що вже викликала поліцію, яка покарає ОСОБА_2 .

Тобто, як встановлено судом, конфлікт між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 відбувся на території приватного домоволодіння, одним із співвласників якого є ОСОБА_2 , причиною сварки є поділ права власності на житловий будинок, а відтак відсутня одна із ознак дрібного хуліганства як «громадське місце».

Також із пояснень, наданих ОСОБА_2 в судовому засіданні, та із її письмових пояснень, долучених до протоколу про адміністративне правопорушення, і письмових пояснень наданих суду, вбачається, що вона не мала умислу на вчинення дрібного хуліганства щодо ОСОБА_6 .

З огляду на викладене в судовому засіданні не знайшов свого підтвердження факт вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини, що посягають на громадський порядок і громадську безпеку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних дій що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою складу даного правопорушення є суб`єктивна сторона, яка визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Так, судом встановлено, що сварка між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відбувалась на території приватного домоволодіння, одним із співвласників якого є особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_2 , причиною сварки є поділ власності на житловий будинок, ОСОБА_2 не вчиняла умисних дій на порушення громадського порядку.

Будь які інші докази, які б свідчили про зворотне, в матеріалах справи відсутні.

При цьому в процесі доказування вини, доцільно керуватись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України»(з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282. Відтак, доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи, тлумачаться на її користь. Аналогічні положення закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. Принцип презумпції невинуватості вимагає, серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи (Cправа «Barbera, MesseguandJabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146).

Тому аналізуючи матеріали справи вважаю, що у діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки матеріали справи не містять належних та достатніх доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_2 дій, зазначених у диспозиції ст. 173 КУпАП.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 283, 285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальностіОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП, закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Т. І. Защитинська