Справа № 473/4772/24
Провадження № 3/473/2009/2024
П О С Т А Н О В А

іменем України

"13" вересня 2024 р. м. Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області - Домарєва Н.В., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Вознесенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Страшени Страшенського району Молдови, громадянки України, пенсіонерки, заміжня, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за ст.173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ВАВ №983160 від 23.08.2024, ОСОБА_1 23.08.2024 о 12:50, за адресою: АДРЕСА_2 , у громадському місці, а саме в під`їзді будинку, виражалась нецензурною лайкою та кидалась з дерев`яною товкачкою в бік гр. ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян. Вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, не визнала; заперечила факт висловлювань нею нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , а також те, що кидалась на останню з дерев`яною товкачкою. Зазначила, що з родиною ОСОБА_2 має тривалий конфлікт протягом багатьох років. Вказала, зокрема, що конфлікт, який мав місце між нею та ОСОБА_2 23.08.2024 також виник внаслідок тривалих особистих неприязних відносин на побутовому ґрунті.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та дослідивши матеріали справи, в т.ч.: протокол про адміністративне правопорушення ВАВ №983160 від 23.08.2024 (а.с.1), копію рапорта старшого інспектора-чергового Вознесенського РУП від 23.08.2024 (а.с.2), копії заяви та письмових пояснень ОСОБА_2 від 23.08.2024 (а.с.3, 4), копії письмових пояснень ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 від 23.08.2024 (а.с.5, 6, 7, 8, 9), суддя приходить до наступного.

У відповідності з положеннями ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністратині правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначенихст.255 КУпАП.

Згідно із ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Практика Європейського суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій факту, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Статтею 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд,

Крім того, для кваліфікації дій особи за ст.173 КУпАП, необхідна наявність в цих діях хуліганського мотиву, а саме дії мають здійснюватись безпричинно і за відсутності особистих неприязних стосунків та спонукань.

Суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 хуліганських дій не вчиняла і громадського порядку не порушувала; конфлікт, який виник 23.08.2024 між нею та її сусідкою ОСОБА_2 був зумовлений тривалими неприязними відносинами між ними на побутовому ґрунті.

Так, наявність саме хуліганського (безпричинного) мотиву є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП.

Доказів, що був порушений громадській порядок і спокій громадян, матеріали справи не містять.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, дана справа підлягає закриттю у зв`язку відсутністю в діях ОСОБА_1 хуліганського мотиву і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 245, 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП - закрити, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Н.В.Домарєва