Справа 688/2774/24
№ 3/688/957/24
Постанова

Іменем України

17 липня 2024 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Березюк Н.П., розглянувши матеріали, які надійшли від в.о. начальника головного управління ДПС у Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, фізичної-особи підприємця, проживаючої в АДРЕСА_1 , одруженої, на утриманні неповнолітніх дітей не має,паспорт серії НОМЕР_1 ,виданий 23.05.2002 року, Шепетівським МРВУМВС України в Хмельницькій області РНОКПП,

за ч.1 ст.163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

Формулювання доведенного обвинувачення, стаття закону про адміністративну відповідальність, за якою кваліфіковано дії особи.

ОСОБА_1 , будучи фізичною-особою підприємцем порушила встановлений законом порядок подання відомостей про виплачені доходи, а саме: несвоєчасне подання податкового розрахунку сум нарахованого, (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (додаток 4ДФ) за І квартал 2024 року, термін подання якого по строку 10.05.2024 р., фактично подано розрахунок 12.05.2024 року, чим порушила п. 51.1 ст. 51, пп. 49.18.2 п. 49.18. ст. 49, пп. «б» п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-4 КУпАП.

Процесуальні дії суду.

Відповідно до ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

ОСОБА_1 як особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнананою про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення та направлення складених матеріалів до суду, в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

ОСОБА_1 своїм процесуальним правом не скористалася, заяв про відкладення розгляду справи, чи про розгляд справи у її відсутності суду не надала, своєї позиції щодо обставин вчинення інкримінованого їй правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП суду не висловила, а тому наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов протии України» від 03.04.2008 наголосив, що «сторони в розумінні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин суд дійшов висновку провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення та перешкод для такого розгляду, визначених ч.3 ст.268 КУпАП, немає.

Докази на підтвердження встановлених судом обставин.

Винуватість ОСОБА_1 у несвоєчасному поданні податкового розрахунку сум доходів, нарахованого, (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (додаток 4ДФ) за І квартал 2024 року, термін подання якого до 10.05.2024 року, а фактично подано розрахунок 12.05.2024 року, чим порушила п. 51.1 ст. 51, пп. 49.18.2 п. 49.18. ст. 49, пп. «б» п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-4 КУпАП підтверджується зібраними та перевіреними у суді доказами: протоколом про адміністративне правопорушення №3349/10/22-01-24-10 від 13 червня 2024 року; актом про результати камеральної перевірки податкової звітності, а саме: своєчасності подання ОСОБА_1 податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і суму триманого з них податку, а також сумм нарахованого єдиного внеску (додаток 4ДФ) за І квартал 2024 року за № 14189/22-01-24-10/ від 30 травня 2024 року відповідно до якого при проведенні камеральної перевірки виявлено несвоєчасне подання ОСОБА_1 вказаного податкового розрахунку; інформаційними даними.

Мотиви та висновки суду.

Згідно зі статтею 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частина 1 статті 163-4 КУпАП передбачає відповідальність, зокрема за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Згідно з пунктом 51.1 ст. 51 Податкового кодексу України платники податків, у тому числі податкові агенти, платники єдиного внеску, зобов`язані подавати контролюючим органам у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сумм утриманого з них податку, а також сумм нарахованого єдиного внеску, з розбивкою по місяцях звітного кварталу.

Податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя), що передбачено пп. 49.18.2 п. 49.18. ст. 49 Податкового кодексу України.

Відповідно до пп. «б» п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, та платники єдиного внеску зобов`язані: подавати у строки, встановленіцим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сумм утриманого з них податку, а також сумм нарахованого єдиного внеску (з розбивкою по місяцях звітного кварталу), до контролюючого органу за основним місцем обліку. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сумм зазначених доходів платнику податку фізичній особі податковим агентом, платником єдиного внеску протягом звітного періоду. Запровадження інших форм звітності із зазначених питань не допускається. У разі якщо відокремлений підрозділ юридичної особи не уповноважений нараховувати, утримувати і сплачувати (перераховувати) податок до бюджету, податковий розрахунок за такий підрозділ подає юридична особа до контролюючого органу за основним місцем обліку

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_2 будучи фізичною-особою підприємцем порушила встановлений законом порядок подання відомостей про виплачені доходи, а саме: несвоєчасне подання податкового розрахунку сум нарахованого, (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (додаток 4ДФ) за І квартал 2024 року, термін подання якого по строку 10.05.2024 р., фактично подано розрахунок 12.05.2024 року, чим порушила п. 51.1 ст. 51, пп. 49.18.2 п. 49.18. ст. 49, пп. «б» п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-4 КУпАП, за що і повинна нести адміністративну відповідальність.

Мотиви призначення стягнення.

Визначаючи вид стягнення, враховую характер вчиненного правопорушення, особу порушника, відсутність обставин, що пом`якшують чи обтяжують його відповідальність.

З урахуванням викладеного ОСОБА_1 , доцільно обрати стягнення, необхідне й достатнє для попередження скоєння нових правопорушень у виді попередження.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення сплачується судовийзбір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи всі обставини справи, керуючись ст.ст. 33, ч.1 ст.163-4, 283-285 КУпАП, суд-

постановив:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення і застосувати стягнення у виді попередження.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. судового збору.(отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача , банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106, судовий збір, п.5.)

Постанову суду звернути до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Неоніла БЕРЕЗЮК