ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
04 липня 2024 рокуСправа №: 695/1647/24
Номер провадження 3/695/1125/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2024 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Бойко Н.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП в матеріалах справи відсутній, голови Зорівської сільської ради, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП,- ВСТАНОВИВ:

17 квітня 2024 року, при проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю) у Зорівській сільській раді за адресою: Черкаська область, Золотоніський район, с.Зорівка, виявлено порушення законодавства про працю.

Згідно повідомлення Зорівської сільської ради № 317/02-34 від 27.03.2024 починаючи з 01.01.2021 року, юридична особа Зорівська сільська рада обслуговується централізованою бухгалтерією виконавчого комітету, а саме заклад дошкільної освіти (Дитячий садок «Яблунька»). Рахунків відкритих у Золотоніському управлінні Державної казначейської служби України та інших банках не має. Згідно наказу директора ЗДО «Яблунька» від 04.07.2022 р. № 46 з ОСОБА_2 припинено трудовий договір на підставі ст. 40 КЗпП України, та п. 8.3 Правил внутрішнього трудового розпорядку. Виплата всіх сум, що належать ОСОБА_2 від ЗДО «Яблунька», не проведено в день звільнення 04.07.2022 року в сумі 10896,54 грн., про що свідчить копія платіжного доручення № 286 від 05.07.2022, що є порушенням статті 116 КЗпП України та ч. 1 ст. 10 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 № 2136-IX.

При звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства, у тому числі при звільненні) роботодавець повинен письмово повідомити працівника в день їх виплати. У разі спору про розмір сум, нарахованих працівникові при звільненні, роботодавець у будь-якому разі повинен у визначений цією статтею строк виплатити не оспорювану ним суму.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене за ч. 1 ст. 41 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про місце, дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином рекомендованими листами з повідомленням, які вона неодноразово отримувала особисто.

Таким чином, судом вживались всі належні та можливі заходи для повідомлення ОСОБА_1 про день, місце і час розгляду справи.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» (Заява N 8371/02) від 26.04.2007 (п.27) «Трух проти України" (заява N 50966/99) від 14 жовтня 2003 року наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

З огляду на те, що при повідомленні про місце і час розгляду справи, судом були вжиті всі необхідні та можливі заходи щодо унеможливлення порушення процесуальних прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , зважаючи на вимоги ст.268 КУпАП, яка не передбачає обов`язкової участі особи при розгляді справи за ст. 41 ч. 1 КУпАП, а також з урахуванням принципу судочинства, зазначеного в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного.

Так, суд зобов`язаний виконувати завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення, передбачені ст. 1 КУпАП, у якій зазначено, що завданням Кодексу України про адміністративне правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема протоколом про адміністративне правопорушення, а також іншими документами.

Обов"язок щодо збирання доказів, в силу вимог ч.2 ст.251 КУпАП покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

У відповідності до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч 1 ст. 21 Кодексу Законів про працю України трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем - фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Трудовим договором можуть встановлюватися умови щодо виконання робіт, які вимагають професійної та/або часткової професійної кваліфікації, а також умови щодо виконання робіт, які не потребують наявності у особи професійної або часткової професійної кваліфікації.

Відповідно до ч.1 ст. 115 КЗпП заробітна плата виплачується пpацівникам регулярно у робочі днi y строки, встановлені колективним договором aбо нормативним актом роботодавця, пoгодженим з виборним органом пeрвинної профспілкової організації чи iншим уповноваженим нa представництво трудовим колективом oрганом (у разі відсутності тaких органів представниками, обраними i упoвноваженими трудовим колективом), aле не рідше двох разів нa місяць через проміжок чaсу, що не перeвищує шiстнадцяти календарних днів, тa не пізніше семи днiв після закінчення періоду, зa який здiйснюється виплата.

Зі змісту ст. 9 КУпАП слідує, що адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Диспозицією ч. 1 ст. 41 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України "Про звернення громадян", або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю.

Суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, вважає, що дії ОСОБА_1 за ознаками ч. 1 ст. 41 КУпАП кваліфіковані вірно та вина її у вчиненні даного адміністративного правопорушення знайшла своє повне підтвердження в суді на підставі зібраних та досліджених по справі доказів, а саме:

- протоколу про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/9109/175/П/ПТ від 17.04.2024, згідно якого встановлено порушення головою Зорівської сільської ради ОСОБА_1 статті 116 КЗпП України та ч. 1 ст. 10 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 № 2136-IX, а саме: виплата всіх сум, що належать ОСОБА_2 від ЗДО «Яблунька», не проведено вдень звільнення 04.07.2022 року. При складанні головним державним інспектором протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.41 ч. 1 КУпАП ОСОБА_1 була присутня, при цьому зауважень або заперечень на цей протокол в протоколі не вказала, в графі підпис власноручно підписалася. Відтак, з урахуванням викладеного, суд приймає протокол про адміністративне правопорушення як належний і допустимий доказ;

- акту № Ц/ЧК/9109/175 від 17.04.2024, складеного посадовими особами державного нагляду (контролю) Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, за результатами планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, праці, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду, згідно якого головним державним інспектором ОСОБА_3 виявлені порушення допущені головою Зорівської сільської ради ОСОБА_1 , яка порушила статтю 116 КЗпП України та ч. 1 ст. 10 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 № 2136-IX, а саме: з ОСОБА_2 припинено трудовий договір на підставі ст. 40 КЗпП України, та п. 8.3 Правил внутрішнього трудового розпорядку згідно наказу директора ЗДО «Яблунька» від 04.07.2022 р. № 46. Виплата всіх сум, що належать ОСОБА_2 від ЗДО «Яблунька», не проведено в день звільнення 04.07.2022 року в сумі 10896,54 грн., про що свідчить копія платіжного доручення № 286 від 05.07.2022;

- копії платіжного доручення № 286 від 05.07.2022 року, згідно якого розрахунок при звільненні з ОСОБА_4 проведено 06.07.2022 року, та іншими матеріалами.

За відсутності підстав для сумнівів у правильності вищевказаного акту, з урахуванням того, що вказаний акт складений компетентним державним інспектором, на підставі сукупності всіх фактичних обставин, які узгоджуються з тими, що були встановлені в судовому засіданні, а також враховуючи, що даний акт є таким, що узгоджується з іншими доказами у справі, він приймається до уваги судом як належний і допустимий доказ, що доводить вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Будь-яких даних, які б спростовували обставини, що підтверджуються вказаними вище доказами, які були безпосередньо досліджені в судовому засіданні, суду не надано.

Досліджені докази послідовні і логічні, а тому не викликають сумнівів суду у правильності їхнього розуміння обставин, з приводу яких вони отримані, добровільності та істинності позиції, оскільки вони достатньо вагомі (переконливі), чіткі (точні), узгоджені між собою (без суперечностей), а тому достовірні, і підстав їм не довіряти у суду немає.

Підстав вважати ці докази такими, що отримані з порушенням встановленого законом порядку, і давали б підстави визнавати встановлені обставини недійсними, у суду немає.

Даючи оцінку вищевказаним доказам як окремо, так і в їх сукупності, які на переконання суду є належними та допустимими, повністю узгоджуються між собою та відповідають дійсним фактичним обставинам справи, встановленим у судовому засіданні, з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП, суд дійшов висновку, що голова Зорівської сільської ради ОСОБА_1 порушила вимоги статті 116 КЗпП України та ч. 1 ст. 10 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 № 2136-IX, вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 41 КУпАП, а саме: виплата всіх сум, що належать ОСОБА_2 не проведена в день звільнення 04.07.2022.

Перевіркою матеріалів провадження порушень при складанні протоколу про адміністративне правопорушення не встановлено, головним державним інспектором Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Сивак С.М., протокол про адміністративне правопорушення серії № Ц/ЧК/9109/175/П/ПТ від 17.04.2024 стосовно ОСОБА_1 складений в установленому законом порядку, відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.

Суд зазначає, що підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності передбаченої ч. 1 ст. 41 КУпАП, обґрунтовані та визначені законом.

ОСОБА_1 , будучи присутньою під час складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення 17.04.2024, будучи обізнаною щодо складеного акту № Ц/ЧК/9109/175 від 17.04.2024 головним державним інспектором Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, будь-яких зауважень щодо порушень при складанні протоколу за ч. 1 ст. 41 КУпАП та про невідповідність внесених до протоколу та акту даних, не заявляла, підписалася в протоколі.

Дії головного державного інспектора Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Сивак С.М., в частині правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення та акту щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони праці голова Зорівської сільської ради не оскаржувала в передбаченому законом порядку.

Протокол про адміністративне правопорушення Ц/ЧК/9109/175/П/ПТ від 17.04.2024 про адміністративне правопорушення складений уповноваженою на те особою головним державним інспектором із заповненням всіх необхідних реквізитів, встановлених ст.256 КУпАП, протокол підписаний уповноваженою особою, що оформила протокол. При цьому, протокол про адміністративне правопорушення підписаний особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, встановлюючи наявність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 41 КУпАП, повністю доводиться дослідженими в судовому засіданні доказами поза розумним сумнівом.

В ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вказано, що стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов"язкова до застосування як джерело права.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини.

Зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих не спростованих презумпцій факту.

У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18.06.2015, заява № 10705/12) ЄСПЛ відзначив таке: «Суд при оцінці доказів керується критерієм «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою, така доведеність може випливати із сукупності ознак чи не спростованих презумцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, які досліджені у судовому засіданні та не викликають у суду сумнівів, оскільки вони є логічними, послідовними та узгоджуються між собою.

При накладенні стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь її вини та майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що згідно ст. ст. 34, 35 КУпАП, пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, суд не вбачає.

Відповідно до положень ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

За таких обставин, суддя вважає за доцільне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01.01.2024 року складає 605,60 грн.

Доказів того, що ОСОБА_1 відноситься до осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору суду не надано, а відтак, з неї належить стягнути судовий збір у сумі 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Керуючись ст.ст. 7, 9, 23, 40-1, 41, 245, 251, 252, 256, 280, 283, 284, 294, 296 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.41 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот дес`ять гривень) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У випадку несплати накладеного штрафу у передбачений законом строк, може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Бойко Н.В.