Справа № 758/5898/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2024 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Петров Д.В., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 201 Подільського районного суду міста Києва адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, офіційно не працюючого, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 02.05.2024 о 21:50 год. ОСОБА_1 керуючи транспортним засобом «Audi S3» державний номерний знак НОМЕР_1 в м. Києві по вул. Ярославська, 58А та рухаючись по другорядній дорозі на перехресті нерівнозначних доріг не надав переваги в русі транспортному засобу «Peugeot 301» державний номерний знак НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_2 , що рухався по головній дорозі.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, надав письомові пояснення, в яких заперечує вказані у протоколі обставини, оскільки вважає, що рухався в межах дозволеної швидкості по головній дорозі, не перетинав суцільну лінію дорожньої розмітки та не виїжджав на зустрічну смугу дорожнього руху, а тому провадження у справі має бути закрите у зв`язку з відсутністю родії та складу адміністративного правопорушення.

Суд, заслухавши пояснення особи, дослідивши матеріали у справі про адміністративне правопорушення, оцінивши зібрані докази в їх сукупності, приходить до наступних висновків.

В статті 124 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Отже, умовами настання адміністративної відповідальності за вказаною статтею є: 1) наявність порушень учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, 2) наявність пошкоджень транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна, 3) наявність причинного зв`язку між порушенням правил дорожнього руху та настанням наслідків у вигляді майнової шкоди.

Відсутність хоча б однієї з вищевказаних умов не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП.

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення та із доданих до нього матеріалів, а саме: протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 721873 від 02.05.2024, схемою місця ДТП від 02.05.2024, письмовими поясненнями ОСОБА_2 , письмовими поясненнями ОСОБА_1 , в них відсутні відомості та допустимі докази того, що ОСОБА_1 керуючи автомобілем «Audi S3» державний номерний знак НОМЕР_1 порушив правила дорожнього руху, що спричинили дану дорожньо-транспортну подію.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 порушень Правил дорожнього руху України, що вказує на відсутність об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП.

Відповідно до ст. ст. 1 та 8 Основного Закону, Україна є правовою державою, де визнається і діє принцип верховенства права. Згідно з положеннями ст.129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

За ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права.

В ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

У справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

А згідно рішення у справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

В межах розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд не має права в порушення принципу змагальності та диспозитивності, принципу рівності сторін, перебирати на себе функції обвинувачення, та виправити цей недолік протоколу.

Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП.

Відповідно до вимог п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події, складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу правопорушення.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 124, 247, 283, 284 КпАП України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в десятиденний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя Дмитро ПЕТРОВ