КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №753/5496/23 Суддя І інстанції - Просалова О.М.
Провадження № 33/824/3608/2024 Суддя суду апел. інст.- Кепкал Л.І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2024 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Кепкал Л.І., розглядаючи клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2023 щодо ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 130 КУпАП, -

в с т а н о в и л а:

Постановою судді Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2023 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 3000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51000 (п`ятдесят одну тисячу) гривень в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами строком на десять років без конфіскації транспортного засобу, поряд з цим стягнуто судовий збір в розмірі 536, 80 грн.

Не погоджуючись із постановою судді Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2023, ОСОБА_1 29.06.2024 подав апеляційну скаргу на вказану постанову, та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаної постанови.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 зазначив, що про день та час розгляду справи та оголошення постанови він повідомлений не був, ніяких судових викликів чи повісток не отримував, що підтверджується матеріалами справи. Про прийняте судом рішення він дізнався випадково, коли вже було відкрито виконавче провадження, а тому вважає, що пропустив строк апеляційного оскарження з поважних причин.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2023 задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Діючим Кодексом України про адміністративні правопорушення чітко встановлено процедуру та строки оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Так, статтею 294 КУпАП визначено, що апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення такої постанови.

Правом на апеляційне оскарження постанови судді по справі про адміністративне правопорушення, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, розпоряджається на власний розсуд в межах процесуального закону.

Згідно з ч. 2 ст. 294 КУпАП, апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

Апеляційний суд виходить з того, що про поважність причини на поновлення строку апеляційного оскарження може свідчити наявність конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду зі скаргою протягом встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду, виникли раптово, носили несподіваний характер і не могли бути контрольовані апелянтом.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку з урахуванням того, які саме дані наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження та чи підтверджуються вони відповідними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи, постанова судді Дарницького районного суду м. Києва щодо ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 130 КУпАП винесена 12.07.2023.

Апеляційну скаргу апелянт направив поштовим відправленням до суду першої інстанції лише 29.06.2024, тобто з пропуском встановленого законом 10-денного строку на апеляційне оскарження майже в 1 рік.

З постанови судді Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2023 вбачається, що ОСОБА_1 дійсно не був присутнім при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді першої інстанції.

Разом з тим, відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини зазначається, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» (Заява N 3236/03).

Так, з матеріалів справи вбачається, що вперше судове засідання у справі було призначено на 26.04.2023, про що ОСОБА_1 був повідомлений 07.04.2023, що підтверджується довідкою про доставку СМС повідомлення (а.с.15).

Про обізнаність ОСОБА_1 про розгляд справи також свідчить клопотання захисника Органюка Ю.Ю. про відкладення розгляду справи 26.04.2023, з яким ОСОБА_1 19.04.2023 уклав договір про надання правничої допомоги.

Про розгляд справи 12.07.2023 ОСОБА_1 повідомлявся СМС повідомленням, втім воно не було доставлено з причин: абонент тимчасово недоступний.

Поряд з цим, захисник Органюк Ю.Ю. був повідомлений про розгляд справи 12.07.2023, що підтверджено довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» 25.05.2023 об 11:35:40 (а.с.23).

Разом з тим, і в судове засідання 12.07.2023 року ОСОБА_1 та його захисник Органюк Ю.Ю. не з`явились, клопотань про відкладення розгляду справи до суду надходило.

В своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 та його захисник Органюк Ю.Ю., достовірно знаючи про те, що в провадженні Дарницького районного суду м. Києва здійснюється розгляд справи щодо ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 130 КУпАП, довгий період часу не цікавились ходом розгляду справи, тим самим знехтували своїми процесуальними обов`язками.

Натомість, суд, за наслідками розгляду справи, відповідно до вимог ст. 285 КУпАП, надіслав на наявну у справі адресу місця проживання ОСОБА_1 копію постанови суду (а.с. 27).

Таким чином, доводи клопотання ОСОБА_1 про те, що про день та час розгляду справи він повідомлений не був, ніяких судових викликів чи повісток не отримував є безпідставними та повністю спростовуються матеріалами справи.

Окрім того, відповідно до вимог ст. 129 Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, своєчасно дізнатись про результати судового розгляду та оскаржити постанову суду у встановлений законом строк.

Згідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974 256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що постанова судді Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2023, надіслана до реєстру 21.07.2023 та оприлюднена 24.07.2023, а тому, ОСОБА_1 та його захисник, за достатньої зацікавленості, мали реальну можливість ознайомитись з повним текстом зазначеного судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, або звернутись до суду та отримати копію оскаржуваної постанови, чого не зробили.

Таким чином, будь-яких об`єктивних причин, які б перешкодили ОСОБА_1 та його захиснику звернутись до суду для реалізації своїх прав на оскарження прийнятої судом постанови, в строки визначені ст.294 КУпАП, матеріали справи не містять, не наведено таких причин і в апеляційній скарзі та клопотанні ОСОБА_1 .

Окрім того, до клопотання не додано і будь-яких доказів на підтвердження тієї обставини, що про прийняте рішення ОСОБА_1 дізнався лише під час виконання рішення.

Інших посилань на поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження клопотання не містить, у зв`язку з чим, апеляційний суд не вбачає підстав для поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 294 КУпАП, апеляційна скарга повертається апеляційним судом особі, якщо у поновленні строку відмовлено.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд доходить висновку про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 на постанову судді Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2023.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и л а:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2023, якою ОСОБА_1 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 130 КУпАП.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Дарницького районного суду м. Києва від 12.07.2023 щодо ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 130 КУпАП - повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з моменту її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Л.І. Кепкал