Справа № 201/7425/24
Провадження № 3/201/3019/2024
ПОСТАНОВА

Іменем України

04 липня 2024 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Наумова О.С., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшла з ГУНП в Дніпропетровській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , притягається до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 156 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 173188, складеного 13.06.2024 уповноваженою особою ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 12.06.2024 приблизно о 13 год. 00 хв. за адресою: м. Дніпро, пр. Науки, 43 ТЦ «Літо», у торгівельному кіоску «Vape Shop» здійснювала продаж електронних сигарет та рідин, що в них використовуються, без марок акцизного податку з рук, чим порушила п. 7 ст. 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», чим порушила ч. 3 ст. 156 КУпАП.

ОСОБА_1 та її представник адвокат Чернов О.С. до суду не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки не повідомили, що відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП не перешкоджає розгляду справи за їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних правових висновків.

Орган (посадова особа), відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Суд зазначає, що частиною 1 ст. 156 КУпАП передбачена відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Відповідно до пп. 14.1.56-3 п. 14.1 ст. 14 Податкового колесу України електронна сигарета - виріб, який може бути використаний для споживання (вдихання) парів, що утворюються внаслідок нагрівання компонентами такого виробу рідин, що містять або не містять нікотин. Електронні сигарети можуть бути одноразовими або багаторазовими;

Відповідно до пп. 14.1.56-4 п. 14.1 ст. 14 Податкового колесу України рідини, що використовуються в електронних сигаретах, - рідкі суміші хімічних речовин, що містять або не містять нікотин, використовуються для створення пари в електронних сигаретах та містяться, зокрема, в картриджах, заправних контейнерах та інших ємностях.

Таким чином, відповідно до закону «електронна сигарета» та «рідини, що використовуються в електронних сигаретах» це різні поняття.

Частиною 3 ст. 156 КУпАП передбачена відповідальність саме за торгівлю тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом.

Разом з тим, у протоколі не зазначено якими саме електронними сигаретами здійснювалась торгівля, одноразовими чи багаторазовими, не зазначено, чи містили ці електронні сигарети рідини, що використовуються в електронних сигаретах. Доказів того, що електронні сигарети містили рідини, що використовуються в електронних сигаретах, суду також не надано.

Також невідомо з яких підстав дії кваліфіковані як торгівля з рук, тоді як у протоколі вказане місце торгівлі - м. Дніпро, пр. Науки, 43 ТЦ «Літо», торгівельний кіоск «Vape Shop» і до протоколу долучено фотографії торгівельної вітрини. Так само «продаж … без марок акцизного податку» не є складовою кваліфікації за ч. 3 ст. 156 КУпАП.

ОСОБА_1 відмовилася надавати пояснення. Разом із тим, до матеріалів справи долучена копія Виписки з ЄДРЮОФРП щодо ФОП ОСОБА_2 . Доказів того, чи перебуває взагалі ОСОБА_1 у будь-який правовідносинах із ФОП ОСОБА_2 до матеріалів справи не надано. Відповідні чеки про продаж товару відсутні, свідки події відсутні.

Відтак, суду не надано достатніх доказів того, що ОСОБА_1 здійснювала торгівлю електронними сигаретами, та рідин, що в них використовуються, тобто, що вона здійснювала саме їх продаж (проводила розрахункові операції). Про це лише вказано у протоколі про адміністративне правопорушення.

Суд наголошує, що за приписами ч. 2 ст. 255 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд не має права самостійно відшуковувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд здійснює розгляд протоколу виключно в межах пред`явленого особі обвинувачення за кваліфікацією, яка визначена працівником поліції та зазначена у протоколі, під час якого суддя встановлює наявність або відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності складу адміністративного правопорушення передбаченого конкретною частиною статті або статтею КУпАП.

За приписами ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до позиції Європейського Суду з прав людини сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави (рішення від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції»).

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а зазначає, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) ст. 368-2 КК України зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип in dubio pro reo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», «Кобець проти України» та ін.).

Враховуючи викладене, дослідивши повно та всебічно матеріали справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням того, що всі сумніви у винуватості особи повинні тлумачитися на її користь та винність особи не може ґрунтуватись на припущеннях, суд доходить висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, та відповідно, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у справі належить закрити.

Виходячи з викладеного, провадження у справі має бути закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення, а вилучені під час огляду речі підлягають поверненню власнику.

Керуючись ст.ст. 7, 245, 247, 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

На підставі п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 156 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вилучені предмети згідно протокол огляду та вилучення від 12.06.2024, які знаходяться на зберіганні у ВП ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області повернути особі, у якої вони вилучені - ОСОБА_1 .

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набрала чинності:

Суддя О.С. Наумова