Провадження № 3/761/4242/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2024 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Кваша А.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Шевченківського УП ГУНП в місті Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП

ВСТАНОВИЛА

До провадження Шевченківського районного суду міста Києва надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 1732 КУпАП.

Так, 22.04.2024 року приблизно о 00 год. 10 хв., за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 вчинила домашнє насильство відносно співмешканця ОСОБА_2 психологічного характеру, а саме ображала словесно.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст. 173-2 КУпАП як вчинення домашнього насильства - тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, судом вжито вичерпних заходів, щодо забезпечення її явки.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

До того ж Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»).

З урахуванням наведеного, враховуючи, що судом вжито всіх можливих заходів для розгляду справи за участю особи, з метою дотримання вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, суддя вважає за можливе розглянути справу без участі ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи слід вказати на таке.

Потерпілий ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, судом вжито вичерпних заходів задля його повідомлення.

За змістом ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною першою статті 173-2 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Дослідивши наявні в розпорядженні матеріали справи, такі як протокол про адміністративне правопорушення від 20.04.2024 серія ВАВ № 578064, пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 викладені письмово, зокрема ОСОБА_2 у своїх поясненнях зазначив, що із співмешканкою ОСОБА_1 стався конфлікт після спільного вживання спиртних напоїв в ході якого остання ображала та кидалась в бійку, а також досліджено інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, є всі підстави вважати, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, суд вважає, що мірою відповідальності, належною і достатньою для виховання правопорушника та запобігання вчиненню новим буде стягнення в межах санкції статті ч.1 ст. 173-2 КУпАП - штраф у розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, з особи на яку накладено адміністративне стягнення, стягується судовий збір в розмірі 605 /шістсот п`ять/ грн. 60 коп.

Керуючись ст. ст.33,34,36, 40-1, 173-2,283,289 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 10 неоподаткованих мінімумів громадян, що становить 170 / сто сімдесят/ грн. 00 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір у сумі 605 /шістсот п`ять/ грн. 60 коп. на користь держави.

Згідно із ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Антоніна КВАША