"05" липня 2024 р. Справа № 363/3319/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , громадянина України, керівника ТОВ «МІСЦЕ СИЛИ», за ч. 1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі призначено суддю Рукас О.В.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення № 1563/10-36-04-09 від 01.07.2024 року вбачається, що під час проведення камеральної перевірки ТОВ «МІСЦЕ СИЛИ», яке розташоване за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, провулок 1-го Травня, буд. 49А, було виявлено порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість з ПДВ за березень 2024 року, що було вчинено керівником підприємства ОСОБА_1 .

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає за доцільне звернути увагу на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У ч. 1 ст. 163-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів). Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Під час розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 280 КУпАП суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясування вищезазначених обставин здійснюється у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом дослідження під час судового розгляду доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Крім того, відповідно до ст. 278 КУпАП суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

З урахуванням вищевказаного, можна зробити висновок, що притягнення особи до адміністративної відповідальності може відбуватися лише за наслідком розгляду і вирішення судом справи про адміністративне правопорушення, в межах якої у встановленому законодавством порядку будуть досліджені всі належні, допустимі, достовірні докази, які в своїй сукупності будуть достатніми для того, щоб встановити факт вчинення адміністративного правопорушення та особу, яка його вчинила. З цією метою при підготовці справи до розгляду суд перевіряє правильність складання матеріалів справи про адміністративне правопорушення, оскільки повнота та правильність їх складання впливає на об`єктивну можливість суду повно, всебічно та точно встановити всі обставини та факти вчинення адміністративного правопорушення та вирішити питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

При перевірці матеріалів справи судом встановлено, що матеріали справи про адміністративне правопорушення складені відносно ОСОБА_1 , який у відповідності до наявних матеріалів є посадовою особою, а саме керівником та головним бухгалтером ТОВ «МІСЦЕ СИЛИ».

У той же час у матеріалах справи відсутній витяг з реєстраційних систем на підтвердження того, що ТОВ «МІСЦЕ СИЛИ» є юридичною особою, яка створена та зареєстрована у встановленому законом порядку. Крім того, відсутні будь-які докази на підтвердження того, що саме ОСОБА_1 є керівником та головним бухгалтером цієї юридичної особи, а також докази того, що саме в його посадові обов`язки входить подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Тому у процесі доопрацювання матеріалів справи уповноважені особи мають надати: офіційні відомості з реєстраційних баз даних щодо ТОВ «МІСЦЕ СИЛИ», з яких буде вбачатися факт наявності цієї юридичної особи, що створена та зареєстрована у встановленому законом порядку; документи на підтвердження того, що ОСОБА_1 є керівником та головним бухгалтером цього товариства (наказ про призначення, повідомлення про прийняття на роботу, контракт тощо); документи на підтвердження того, що саме до кола посадових обов`язків ОСОБА_1 належить подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

На додаток до цього суд звертає увагу, що матеріали справи не містять жодних копій документа ОСОБА_1 , що посвідчують його особу, що у свою чергу позбавляє суд можливості при судовому розгляді справи встановити належність особи правопорушника.

Крім того, суд звертає увагу, що з метою запобігання необґрунтованому та несправедливому притягненню особи до адміністративної відповідальності суд на основі повного, всебічного та ретельного дослідження всіх наявних допустимих, достовірних, належних доказів повинен встановити та відтворити всі обставини та факти вчинення адміністративного правопорушення таким чином, щоб можна було зробили категоричні та безумовні висновки щодо вчинення адміністративного правопорушення та особи правопорушника.

Зробити такі висновки за відсутності належної доказової бази, єдиними уповноваженими на збирання якої є лише органи (посадові особи), що уповноважені на складення протоколу, неможливо.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 правопорушення містять лише протокол про адміністративне правопорушення та акт перевірки.

Протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Протокол не може бути єдиним, однозначним та беззаперечним доказам у справі про адміністративне правопорушення.

У свою чергу, зазначений протокол складено без додержання вимог ст. 256 КУпАП, а саме відсутні відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу).

Підпис ОСОБА_1 на протоколі, його пояснення щодо складеного протоколу відсутні, як і позначення відмови ОСОБА_1 від підписання протоколу та надання пояснень.

Відповідно до п. 13 розділу 2 Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України №566 від 02.07.2016, у разі неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у визначений у запрошенні час складається акт довільної форми, який засвідчує факт такої неявки. Акт підписується не менш як трьома посадовими особами контролюючого органу та реєструється у журналі реєстрації актів, що засвідчують факт неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Судом встановлено, що до протоколу про адміністративне правопорушення не додано відповідного акту, який засвідчує факт неявки ОСОБА_1 на запрошення до ГУ ДПС у Київській області для складання протоколу, хоча у протоколі про адміністративне правопорушення міститься посилання на вказаний акт.

Крім того, до адміністративних матеріалів не надано жодних документів, які підтвердили б, що ОСОБА_2 , яка склала і підписала протокол про адміністративне правопорушення, дійсно є посадовою особою ГУ ДПС у Київській області, і в розумінні ст. ч. 1 ст. 255 КУпАП є тією посадовою особою центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, та його територіальних органів «уповноваженою на складання протоколів про адміністративні правопорушення», у тому числі за 163-2 КУпАП.

Таким чином, оскільки до адміністративних матеріалів не було надано жодних доказів наявності у ОСОБА_2 відповідних повноважень на складання протоколу за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, суду не можливо встановити і перевірити чи складений протокол уповноваженою на те особою.

Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 02.09.2021 року у справі № 11-97сап20 зробила висновок, що немає процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього.

На додаток до цього відповідно до положень п. 24 ППВСУ № 14 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» Верховний Суд України визнав правильною практику тих судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення. Таким чином, Верховний Суд України визнав неприпустимість спрощеного підходу до розгляду і вирішення справ про адміністративне правопорушення.

Отже, з огляду на допущену неповноту при складанні адміністративного матеріалу, що в свою чергу унеможливлює повний, всебічний та об`єктивний розгляд справи в судовому засіданні, оскільки при розгляді справи суд повинен з`ясувати всі конкретні обставини справи і з урахуванням досліджених доказів постановити в справі належне рішення, суд приходить до висновку про необхідність повернення вказаного матеріалу до ГУ ДПС в Київській області для належного оформлення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 256, 283 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП повернути до ГУ ДПС у Київській області для належного оформлення та усунення зазначених недоліків.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Рукас