Справа №461/3128/24
Провадження №3/461/1401/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2024 року м. Львів

Суддя Галицького районного суду м. Львова Мисько Х.М., розглянувши питання про виправлення описки у постанові Галицького районного суду м. Львова від 18.04.2024 року у справі про порушення митних правил відносно:

ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Республіки Молдови, проживає за адресою АДРЕСА_1 ,паспорт НОМЕР_1

за ч. 2 ст.483 Митного Кодексу України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Галицького районного суду м. Львова пеербувал адміністративна справа відносно ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення митних правил за ч.2 ст. 483 МК України.

Суддею встановлено, що постановою Галицького районного суду м.Львова від 18.04.2024 року ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.483 МК України та накласти на нього стягнення 100 593,00 грн. штрафу в дохід держави, з конфіскацією транспортного засобу марки «KIA» моделі «SORENTO», із реєстраційним номером іноземної реєстрації: НОМЕР_2 та ідентифікаційним номером кузова: НОМЕР_3 . Стягнуто з ОСОБА_1 ( ОСОБА_3 ) на користь Державної судової адміністрації України 506,60 грн. судового збору.

Згідно ст.304 КУпАП, питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи, які мають технічний характер.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що у вступній частині постанови Галицького районного суду м.Львова від 18.04.2024 року у справі №461/3128/24 необхідно виправити описку, вказавши вірну суму судового збору, який необхідно стягнути на користь Державної судової адміністрації України: «605,60 грн.».

Суд вважає, що виправлення зазначеної описки у постанові суду не змінює зміст постанови суду.

Керуючись ст. 304 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити технічну помилку в другому абзаці резолютивної частини постанови Галицького районного суду м. Львова від 18.04.2024 року у справі № 461/3128/24 (3/461/1401/24) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) за ч.2 ст. 483 МК України, зазначивши вірну суму судового збору, який необхідно стягнути на користь Державної судової адміністрації України: «605,60 грн.».

Постанова суду остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Мисько Х.М.