Справа№ 953/5521/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2024 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Зуб Г.А., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління Служби безпеки України в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт НОМЕР_1 , працюючого начальником режимно-секретного відділу Національного наукового центру «Харківський фізико-технічний інститут», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-2 ч. 1 п. 6 КУпАП,-

встановив:

02.05.2024 під час проведення спеціальної експертизи умов, необхідних для провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею у Національному науковому центру «Харківський фізико-технічний інститут», який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Академічна, 1, зафіксовані порушення нормативно-правових актів в сфері забезпечення охорони державної таємниці.

За результатами проведених заходыв складено акт спецекспертизи №70/26-3525 дск ві д 17.04.2024р., який неоскаржений у встановленому законодавством порядку.

02 травня 2024 року, в ході вивчення матеріалів встановлено, що наступні порушення нормативно-правових актів в сфері забезпечення охорони державної таємниці, допущені з боку начальника режимно-секретного відділу ННЦ «ХФТІ» ОСОБА_1 , якому надано допуск до державної таємниці.

В ході зазначеної спеціальної експертизи встановлені порушення у сфері забезпечення охорони державної таємниці, а саме: п. 6, п.248, п. 740, п. 741 та п. 696 Порядку №939.

Так, в порушення вимог п. 248 порядку №939, у Журналах обліку матеріальних носіїв секретної інформації, які ведуться за формою згідно з додатком 39, не зазначені дані про обіг матеріальних носіїв секретної інформації і додатків до них з часу їх отримання до завершення виконання і долучення до справ, відправлення адресатові, передачі до секретного архівного підрозділу, знищення або перереєстрації, а саме: відсутні записи у графах №10 та №11 із назвами «Підпис про отримання документа, дата» та «Підпис працівника РСО про повернення документа, дата».

В порушення вимог п. 740 Порядку №939, відсутні описи секретних документів і справ, що підлягають здачі на архівне зберігання або акти про знищення матеріальних носіїв секретної інформації, що не мають практичної та культурної цінності, або описи матеріальних носіїв секретної інформації, що підлягають вивезенню до місць евакуації, які мають бути підготовлені до настання особливого періоду або введення правового режиму надзвичайного стану.

В порушення вимог п. 741 Поряку №939, план заходів щодо забезпечення режиму секретності в умовах особливого періоду або правового режиму надзвичайного стану не переглянутий більше одного року.

В порушення вимог п. 696 Порядку №939, перед виїздом до іноземної держави у приватних справах співробітники ННЦ «ХФТІ», яким надано допуск до державної таємниці, не повідомляють про це до РСО за місцем зберігання їх карток обліку за формою згідно з додатком 6.

Наявність зазначених порушень в ННЦ «ХФТІ» на момент проведення спеціальної ескпертизи УСБУ в Харківській області свідчить про триваючий тип адміністративного правопорушення.

Виконання функцій щодо забезпечення режиму секретності у ННЦ «ХФТІ» покладено на начальника режимно-секретного відділу ННЦ «ХФТІ» ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог п.п. 39,40 Порядку №939 покладення обов`язків шодо забезпечення режиму секретності в ННЦ «ХФТІ» на ОСОБА_1 погоджено Управлінням СБ України в Харківській області.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ст. 21 Закону України «Про державну таємницю» в частині не здійснення контролю за станом режиму секретності в ННЦ «ХФТІ».

Таким чином, в діях ОСОБА_1 , вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого п.6 ч.1 ст. 212-2 КУпАП, а саме невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці, незабезпечення контролю за охороною державної таємниці.

Правопорушник в судове засідання не з`явився, повідомлявся у встановленому законом порядку, зазначив, що з протоколом про адміністративне правопорушення згоден, та просить розгляд справи проводити у його відсутність.

За ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з положеннями ст.245 КУпАП, основним завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Пунктом 6) ч. 1 ст. 212-2 КУпАП передбачено відповідальність за порушення законодавства про державну таємницю, а саме невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України «Про державну таємницю» в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, що провадять діяльність, пов`язану з державною таємницею, з метою розроблення та здійснення заходів щодо забезпечення режиму секретності, постійного контролю за їх додержанням створюються на правах окремих структурних підрозділів режимно-секретні органи (далі - РСО), які підпорядковуються безпосередньо керівнику державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації.

Згідно із п. 8) ст. 21 Закону України «Про державну таємницю» основними завданнями РСО є:

а) недопущення необґрунтованого допуску та доступу осіб до секретної інформації;

б) своєчасне розроблення та реалізація разом з іншими структурними підрозділами державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій заходів, що забезпечують охорону державної таємниці;

в) запобігання розголошенню секретної інформації, випадкам втрат матеріальних носіїв цієї інформації, заволодінню секретною інформацією іноземними державами, іноземними юридичними особами, іноземцями, особами без громадянства та громадянами України, яким не надано допуску та доступу до неї;

г) виявлення та закриття каналів просочення секретної інформації в процесі діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації;

д) забезпечення запровадження заходів режиму секретності під час виконання всіх видів робіт, пов`язаних з державною таємницею, та під час здійснення зовнішніх відносин;

е) організація та ведення секретного діловодства;

є) здійснення контролю за станом режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях та на підпорядкованих їм об`єктах.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. п.6 ч.1 ст. 212-2 КУпАП, підтверджений дослідженими судом доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 17 від 02.05.2024, витягом з акту спеціальної експертизи наявності умов, необхідних для провадження діяльності, пов`язаної з держаної таємниці в ННЦ «ХФТІ» № 70/26-3525 дск, копією наказу, копією витягу з наказу, випискою з посадової інструкції начальника Режимно-секретного відділу ННЦ ХФТІ, довідкою, зобов`язанням.

При чому суд зазначає, ОСОБА_1 не наполягав на дослідженні матеріалів, які мають режим секретності.

Таким чином, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого п.6 ч.1 ст. 212-2 КпАП України тобто невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці, незабезпечення контролю за охороною державної таємниці.

При цьому, у відповідності до ст.23 КУпАП метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

За змістом ч. 2 ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

При обранні виду адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 , суд враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, та вважає за необхідне призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення за п.6 ч.1 ст. 212-2 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 510, 00 грн.

У відповідності з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», суд стягує з правопорушника в дохід держави судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 23, 33, 212-2, 247, 279, 283, 284, КпАП України, ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», суд, -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п.6 ч.1 ст. 212-2 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 (п`ятсот десять) гривень 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 605 /шістсот п`ять/ гривень 60 коп. (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA 0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106, у призначенні платежу платником повинно бути вказано: слова "судовий збір", Київський районний суд м. Харкова код ЄДРПОУ суду: 02893746, ПІБ, ідентифікаційний номер платника судового збору та номер справи).

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбаченихстаттями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ст. 308 КУпАП, у разі несплати штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем його проживання, роботи або за місцезнаходженням майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягується: подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена в Харківському апеляційному суді, через Київський районний суд м. Харкова у 10 денний строк з моменту її винесення.

Строк пред`явлення до виконання - три місяці.

Суддя Г.А. Зуб