Справа № 195/748/24
Провадження №3/195/416/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.07.2024 року с-ще Томаківка

Дніпропетровської області

Суддя Томаківського районного суду Дніпропетровської області Колодіна Л.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, пенсіонерки, місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 998070 від 06 травня 2024 року громадянка ОСОБА_1 06 травня 2024 року о 12:00, перебуваючи по АДРЕСА_1 , грубо чіплялась до громадянки ОСОБА_2 , в ході чого виражалась в її адресу нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена відповідальність ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні громадянка ОСОБА_1 провину не визнала та пояснила суду, що в той день вона знаходилася на городі. Її город примикає до городу ОСОБА_3 . ОСОБА_3 найняла косаря та він почав косити. Між городами є маленька стежка. Вона має велику територію городу та город є трохи недоораний, т.я. вона має корову, якій на їжу необхідна трава. Коли косар скосив частину городу, яка належить ОСОБА_4 , він перейшов та почав косити траву на її території. Після чого вона підійшла до косаря та пояснила, що ця частина землі належить їй, «лізти» на її город та косити траву на її городі не можна. ОСОБА_5 погодився та вона пішла додому. Коли вдруге вона почула роботу коси, вона повернулася до городу та сказала косарю: «геть відсіля». Після чого косар пішов. В цей день вона не розмовляла з ОСОБА_4 , спілкувалася тільки з косарем. Крім того, громадянка ОСОБА_1 суду пояснила, що захистити її нікому, т.я. проживає із сином інвалідом, який зовсім не розмовляє. Молодший син знаходиться в лавах ЗСУ. Чоловіка вона поховала, сама виховувала двох синів. Зміст письмових пояснень, які викладені працівником поліції Сівоком, вона давала зовсім інші, казала поліцейському, що вона не розмовляла із ОСОБА_4 , але поліцейський сказав, що ці обставини підтвердили свідки і саме так треба зафіксувати в її письмових поясненнях. Крім того, громадянка ОСОБА_1 суду пояснила, що прізвище косаря вона не знає.

З метою усунення протиріч, які виникли в ході розгляду даного матеріалу, суд прийняв рішення про виклик в судове засідання та допиту в судовому засіданні ПОГ СВГ ВП Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 .

Так, 24 травня 2024 року на адресу начальника відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_7 було направлено лист про забезпечення явки поліцейського ОСОБА_6 в судове засідання, яке призначено на 06 червня 2024 року на 11 годину 00 хвилин, оскільки в ході розгляду справи виникла необхідність допиту особи, яка складала протокол про адміністративне правопорушення.

06 червня 2024 року начальник відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковник поліції Олександр Марков повідомив Томаківський районний суд Дніпропетровської області про неможливість прибуття в судове засідання поліцейського офіцера громади СВГ ВП Нікопольського РУП капітана поліції ОСОБА_8 , т.я. останній відповідно до наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 09.04.2024 року № 710к перебуває у відрядженні у м.Кропивницький з 2 по 22 червня 2024 року.

Враховуючи вищезазначену інформацію, а саме той факт, що поліцейський офіцер громади СВГ ВП Нікопольського РУП капітан поліції Сівак Д.П. з 02 по 22 червня 2024 року перебуває у відрядженні, 06 червня 2024 року на адресу начальника відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_7 було направлено лист про забезпечення явки поліцейського ОСОБА_6 в судове засідання, яке призначено на 17 липня 2024 року на 09 годину 00 хвилин, оскільки в ході розгляду справи виникла необхідність допиту особи, яка складала протокол про адміністративне правопорушення.

Однак, поліцейський офіцер громади СВГ ВП Нікопольського РУП капітан поліції Сівак Д.П. в судове засідання 17 липня 2024 року не з`явився та не повідомив суд про причини неявки. Крім того, начальник відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковник поліції ОСОБА_9 також не повідомив суд про причини неявки підлеглого.

Так, 17 липня 2024 року на адресу начальника відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції Олександра Маркова було направлено лист про забезпечення ВТРЕТЄ явки поліцейського ОСОБА_6 в судове засідання, яке призначено на 30 липня 2024 року на 14 годину 00 хвилин, оскільки в ході розгляду справи виникла необхідність допиту особи, яка складала протокол про адміністративне правопорушення.

29 липня 2024 року на адресу Томаківського районного суду Дніпропетровської області від поліцейського ОСОБА_6 надійшла заява, в якій останній просить суд слухання справи перенести на іншу дату, оскільки 30.07.2024 року у нього заплановано візит до лікаря м.Дніпро, лікарня МВС.

30 липня 2024 року на адресу суду надійшла заява громадянки ОСОБА_1 з проханням розглянути справу у її відсутність. Провину не визнає. Крім того, просить суд врахувати той факт що в протоколі невірно зазначено місце вчинення правопорушення, а саме: вулиця 8-Березня, 2. Насправді все відбувалося на присадибній ділянці житлового будинку, на її городі. Нецензурною лайкою вона не виражалася.

Суд, заслухав покази громадянки ОСОБА_1 , вивчивши та дослідивши протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 998070 від 06 травня 2024 року, письмові докази, приходить наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є наступне: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із ст. 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

На підтвердження провини громадянки ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП до суду надано наступні докази:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 998070 від 06 травня 2024 року;

- протокол про прийняття заяви від ОСОБА_10 про вчинення правопорушення від 06.05.2024 року;

- пояснення громадянки ОСОБА_10 від 06.05.2024 року;

- пояснення громадянина ОСОБА_11 від 6.05.2024 року;

- пояснення громадянки ОСОБА_12 від 06.05.2024 року;

- пояснення громадянки ОСОБА_1 від 06.05.2024 року;

- копія паспорту громадянки ОСОБА_1 ;

- довідка ПОГ СВГ ВП Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Дмитра Сівака про відсутність даних про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки ОСОБА_1 протягом року.

Згідно письмових пояснень громадянки ОСОБА_10 06.05.2024 року близько 12:00 вона перебувала на городі свого домоволодіння. В це час з невідомих причин її сусідка ОСОБА_1 почала голосно в грубій формі висловлюватися нецензурною лайкою в її адресу. Порушила громадський порядок та спокій громадян.

Згідно письмових пояснень громадянина ОСОБА_11 06.05.2024 року близько 12:00 він допомагав громадянці ОСОБА_10 поратися по господарству. Перебуваючи на городі він помітив ОСОБА_1 , яка голосно в грубій формі висловлювалася нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_10 , порушуючи громадський порядок та спокій громадян.

Згідно письмових пояснень громадянки ОСОБА_12 06.05.2024 року близько 12:00 вона перебувала на городі свого домоволодіння. В це час вона помітила ОСОБА_1 , яка голосно в грубій формі висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_10 , при цьому порушувала громадський порядок та спокій громадян, які в цей час перебували на городі.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» громадським місцем є частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Згідно з протоколом серії ВАВ № 998070 від 06 травня 2024 року о 12:00 громадянка ОСОБА_1 , перебуваючи по АДРЕСА_1 , грубо чіплялась до громадянки ОСОБА_2 , в ході чого виражалась в її адресу нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, громадянка ОСОБА_1 , чим правопорушення, за що передбачена відповідальність ст.173 КУпАП.

Однак, зазначені у протоколі обставини, не відповідають дійсним обставинам справи, оскільки письмові пояснення громадянки ОСОБА_12 , громадянина ОСОБА_11 , громадянки ОСОБА_10 містять посилання місце вчинення правопорушення, яким є город (земельна ділянка). Крім того, в судовому засіданні громадянка ОСОБА_1 також пояснювала про те, ще події відбувалися на городах (земельних ділянках).

Неявку в судове засідання ПОГ СВГ ВП Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Дмитра Сівака суд розцінює як умисні дії з боку посадової особи, які здійснені з метою уникнення об`єктивного та повного з`ясування всіх обставин справи.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 06 травня 2024 року о 12:00 мали місце дії громадянки ОСОБА_1 , які спрямовані саме на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів, та саме за адресою: вул.8 Березня, 2, а тому суд приходить висновку про відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

При розгляді справ про адміністративне правопорушення слід керуватися в тому числі й Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини.

Так, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України № 475/97-ВР від 17.07.1997. Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до положень ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на зазначений конституційний припис, враховуючи порушення, які були допущенні з боку ПОГ СВГ ВП Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції Дмитром Сіваком під час складання протоколу, збору доказової бази, ігнорування неодноразових викликів до суду, а також з огляду на те, що вина громадянки ОСОБА_1 у вчиненні нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не доведена належними та допустимими доказами у поза розумний сумнів, суд дійшов висновку, що в діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КупАП.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

При винесенні постанови в справі суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Постанова суду згідно зі ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд приходить висновку про необхідність закриття провадження в справі у зв`язку з відсутністю в діях громадянки ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.62 Конституції України, ст.ст. 7,9, 173, 246, 251, 280, 283, 284, 285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно громадянки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Повний текст судового рішення (постанови) виготовлено 02.08.2024 року.

Відповідно до вимог ч.1 ст.285 КУпАП копію постанови вручити або надіслати особі, щодо якої її винесено.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Томаківський районний суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня проголошення постанови.

Суддя: Л. В. Колодіна