Провадження № 3/761/4057/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2024 року, суддя Шевченківського районного суду м. Києва Трубніков А.В., за , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли з відділу адміністративної практики ДПП УПП у м.Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

02 травня 2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва з відділу адмінітративної практики ДПП УПП у м.Києві надійшов протокол про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

З протоколу серії ГП №311384 від 22 квітня 2024 року вбачається, що 21.04.2024 року о 23 годині 50 хвилин у АДРЕСА_3 , в приміщенні гуртожитку ОСОБА_1 , перебуваючи в приміщенні гуртожитку перебуваючи у стані сп`яніння здійснював хуліганські дії, а саме: образливо чіплявся до громадян, провокував бійку, висловлювався нецензурною лайкою, чим порушував публічний порядок та громадську безпеку, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Окрім того, особа стосовно якої було складено протокол належним чином був повідомлений про дату та час судових засідань, що були призначені на 10.06.2024, 15.07.2024.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

У поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08 листопада 2005 року слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003, справа «Каракуця проти України»).

За таких обставин, враховуючи, що ОСОБА_1 повідомлявся про час та дату розгляду справи, з метою дотримання вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також приймаючи до уваги, що участь особи при розгляді справ за ст.173 КУпАП хоч і є обов`язковою, однак в розумінні вищезгаданих норм не може превалювати над суспільним інтересом, що у даній категорії справ потребує належного захисту, суддя вважає можливим розглянути справу за відсутності останнього.

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає наступне:

Статтею 245 КУпАП передбачено, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян , тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні доведена матеріалами справи, дослідженими та проаналізованими в судовому засіданні, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП №311384 від 22 квітня 2024 року, протоколу про адміністративне затримання серії АЗ №115649 від 22 квітня 2024 року.

Разом з тим, судом було досліджено диск на якому міститься відеозапис з боді-камер працівників поліції. На вказаному відео зафіксовано обставини правопорушення, а саме: на відрізку часу 02 хвилини 20 секунд - особа, що здійснила виклик працівників правоохоронного органу пояснила, що невідомий стані алкогольного сп`яніння здійснює хуліганські дії, псує машини, що припарковані поруч, тощо. Крім того, в подальшому з відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння здійснює хуліганські дії навіть у присутності працівників поліції.

За таких обставин, суддя доходить висновку про те, що у справі зібрана достатня кількість достовірних, належних та допустимих доказів, які вказують на доведеність вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення.

Враховуючи встановлені судом обставини, при накладенні на ОСОБА_1 стягнення, суддя згідно з вимогами статті 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу.

Отже, накладаючи стягнення, суддя враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушниці, та вважає, що доцільно застосувати стягнення у виді штрафу.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку покладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 40-1, 173, 221, 283-285, 294 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати щодо неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 3 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 (п`ятдесят одну) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу в вищезазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Зобов`язати відділ державної виконавчої служби повідомити про виконання постанови шляхом повернення останньої на адресу суду з відміткою про її виконання.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва.

Суддя Андрій Трубніков