Справа №443/817/24
Провадження №3/443/506/24
ПОСТАНОВА

іменем України

22 липня 2024 року місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Львівській області Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Львівський рибоохоронний патруль), про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера,

за ч. 2 ст. 90 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 порушив вимоги щодо охорони видів тварин занесених до Червоної книги України, а саме: 27.04.2024 о 10 год 15 хв ОСОБА_1 проводив вилов риби вудочкою на р. Стрий поблизу с. Заріччя, Жидачівська ТГ, Стрийського району Львівської області та вилучив з природного середовища особину занесену в Червону Книгу України виду пічкур дністровський білоперий, вагою 0,04 кг, чим порушив пункт 1 розділу ІІ «Правил любительського рибальства». Своїми діями своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 90 КУпАП.

ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, повторно в судове засідання не з`явився. Клопотань від останнього про перенесення справи до суду не надходило, а тому у відповідності до ст. 268 КУпАП розгляд справи проведено без вказаної особи.

До вказаних висновків суд прийшов, зокрема виходячи з наступного.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Вирішуючи питання про розгляд справи у відсутності ОСОБА_1 , суддя враховує, що останній був добре обізнаний з фактом складення на нього протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст.90 КУпАП, датою та часом розгляду справи. Слід звернути увагу на той факт, що останній не заявляв жодних клопотань до суду про витребування доказів, виклик свідків і не висловлював своїх міркувань щодо законності складення на нього протоколу, відтак приходжу до переконання, що ОСОБА_1 обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не заперечує.

Зважаючи на те, що судом вжито усіх необхідних заходів для повного та всебічного з`ясування обставин справи, підстав для скерування справи для додаткового оформлення суддя не вбачає, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також враховуючи закінчення строків притягнення особи до відповідальності, суд вважає, що слід вирішити справу у відсутності ОСОБА_1 та в межах тих доказів, які містяться у матеріалах справи та долучені до протоколу про адміністративне правопорушення.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення, згідно зі ст. 245 КУпАП, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи з дотриманням процесуальної форми її розгляду.

Вивчивши протокол про адміністративне правопорушення та дослідивши долучені до нього матеріали, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного порушення виходячи з наступного.

Частина друга статті 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає відповідальність за погіршення, знищення середовища перебування (зростання) тварин і рослин, види яких занесені до Червоної книги України або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, знищення, незаконне або з порушенням встановленого порядку вилучення їх із природного середовища, а також порушення умов утримання (вирощування) тварин і рослин зазначених видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження), інші порушення порядку охорони, використання і відтворення таких видів тварин і рослин.

Приписами п.1 розділу IІ «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700, встановлено, що під час здійснення любительського рибальства об`єктами добування (вилову) є водні біоресурси, крім тих, що занесені до Червоної книги України, переліків регіонально рідкісних видів, що охороняються, та включені до інших переліків, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 90 КУпАП, вчиненому при вище викладених обставинах, повністю доведена дослідженими доказами у справі, що ретельно перевірені та оцінені судом з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності кожен окремо та взаємозв`язку для ухвалення даного рішення, а саме:

протоколом про адміністративне правопорушення №0178 від 29.04.2024 згідно якого ОСОБА_1 27.04.2024 в 10 год 15 хв проводив вилов риби вудкою на р. Стрий біля с. Заріччя Жидачівської ТГ Стрийського району Львівської області та зловив Червонокнижну рибу виду пічкур дністровський білоперий вагою 0,04 кг, чим порушив пункт 1 розділу ІІ Правил любительського рибальства, чим наніс майнову шкоду рибному господарству України та своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 90 КУпАП /а.с.2/;

розрахунком компенсації (шкоди) за незаконного добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, згідно якого ОСОБА_1 було виловлену пічкур дністровський у кількості 1 екземпляр, чим завдано шкоди у розмірі 330 грн /а.с.3/;

актом до протоколу №0178 від 27.04.2024 згідно якого пічкур дністровський кількістю 1 штука в живому вигляді було повернуто у природнє середовища /а.с.4/;

фототаблицями на яких зображено спійману рибу/а.с.5,6/.

Вищевикладені докази є належними та допустимими, а в своїй сукупності достатніми.

Таким чином, суддя всебічно, повно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, вважає, що дії ОСОБА_1 , вірно кваліфіковані як адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 90 КУпАП, оскільки останній вилучив з природного середовища особину занесену в Червону Книгу України виду пічкур дністровський білоперий, вагою 0,04 кг.

Призначаючи адміністративне стягнення ОСОБА_1 , враховую характер вчиненого ним правопорушення, ступінь його вини у вчиненому правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 90 КУпАП, яка доведена повністю, а тому відносно ОСОБА_1 , слід обрати адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 90 КУпАП у виді штрафу в розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Застосоване судом до ОСОБА_1 , адміністративне стягнення є необхідним для досягнення мети, визначеної ст. 23 КУпАП.

Згідно з розрахунком компенсації (шкоди) за незаконного добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 було виловлену Червонокнижну рибу виду пічкур дністровський білоперий у кількості 1 штука, чим завдано шкоди у розмірі 330 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди.

Згідно ч. 3 ст. 40 КУпАП в інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Оскільки правопорушенням було завдано шкоду саме Державі, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, то збитки за даною постановою стягненню не підлягають; питання про стягнення з порушника заподіяної ним шкоди рибним ресурсам держави, відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, може бути вирішено судом в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст. 23, 33, 36, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , визнати винним у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 90 КУпАП, і накласти стягнення у виді штрафу в розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , в дохід держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до вимог ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених ст. 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Жидачівський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Р.Г. Равлінко