Справа № 711/4517/24
Номер провадження 3/711/1567/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2024 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Комплєктова Т.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , пенсіонера, ІПН в матеріалах справи відсутній,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 30.05.2024 серії ВАБ № 995330, ОСОБА_1 22.05.2024 близько 16 год. 40 хв. перебуваючи в громадському місці в м. Черкаси, бульв. Шевченка, 390 образливо чіплявся та шарпав ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою не визнав та пояснив, що 22.05.2024 о 16.00 год. пішов з дружиною погуляти у двір. Там у них знаходяться лавки і столики, де вони проводять час. За столами сиділи чоловіки грали у доміно, а він з дружиною сів на лавці. ОСОБА_2 грав у доміно з чоловіками, голосно кричав, висловлювався нецензурною лайкою. Поряд з цими столами знаходиться дитячий майданчик, де гуляли діти, жінки. ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою і йому всі робили зауваження. Він сидів за 5 м до столу, де грав Гордій. Пізніше підійшов до нього і також зробив йому зауваження, не ображав, не шарпав і не бив його. Чоловіки сказали, щоб він вийшов з-за столу, він допоміг йому встати і Гордій пішов. Потім приїхала поліція, склали на нього протокол, але він не чіпав ОСОБА_2 , не ображав його.

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що 22.05.2024 вони грали в доміно і він виграв. Вони часто сваряться, коли грають в доміно. Напарник ОСОБА_3 завжди дурить їх, тому він з ним почав сваритись. ОСОБА_4 стояв позаду і вдарив його декілька раз по голові. Він пішов додому подзвонити в поліцію, але зустрів сусіда і попросив зателефонувати, а сусід побачив, що у нього кров і відмовив, тоді інший незнайомий чоловік викликав поліцію. На наступний день він звернувся до лікаря, але вона була у відпустці, тому він прийшов до неї на наступному тижні. Лікар повідомила, що потрібно звертатись до травмпункту, щоб зафіксувати тілесні ушкодження, тому довідка за 28.05.2024, раніше він не зміг її взяти.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засідання пояснив, що 22.05.2024 вони грали в доміно у дворі будинку. Відносини з ОСОБА_2 хороші, він часто йому допомагав. Але як людина, ОСОБА_6 дуже різкий, свариться часто, висловлюється нецензурною лайкою, голосно кричить, не зважає на думку інших. В той день ОСОБА_4 з дружиною вийшов гуляти і вони сіли на лавці за 5-7 м від столу, де вони грали в доміно. Гордій почав висловлюватись нецензурною лайкою, його всі чоловіки почали зупиняти. ОСОБА_4 також підійшов і зробив зауваження ОСОБА_6 , але він все одно висловлювався нецензурною лайкою. ОСОБА_4 йому сказав, щоб він пішов прогулявся, заспокоївся, подумав трохи, а потім приходив. Він являється інвалідом І групи і вони допомагали йому встати із-за столу та вийти. ОСОБА_7 взяв його збоку, а він допомагав за праву руку його підняти, ОСОБА_2 ніхто не бив.

Свідок ОСОБА_8 пояснив, що ОСОБА_6 знає давно, він має запальний характер, часто висловлюється нецензурною лайкою, свариться, кричить. Його завжди не можна зупинити, він ображає людей. 22.05.2024 він знаходився за 5 м від столу, де чоловіки грали в доміно. Йому допомогли встати з-за столу, але його ніхто не бив і сам ОСОБА_6 не казав, що його побили.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснив, що 22.05.2024 він з іншими чоловіками зібрались грати в доміно. Під час ігор часто виникають сварки. ОСОБА_4 з дружиною сидів на лавці. За столом виникла сварка, ОСОБА_6 почав висловлюватися нецензурною лайкою, кричати, йому зробили зауваження і попросили вийти з-за столу. Тоді підійшов ОСОБА_7 і також зробив йому зауваження, що тут граються діти, сидять жінки, а він себе так веде. ОСОБА_7 його попросив вийти і пити прогулятись, він пішов. А потім прийшов з поліцією і у ОСОБА_6 на скроні була якась подряпина, можливо він сам себе подряпав. ОСОБА_7 його не бив.

Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні пояснила, що 22.05.2024 вона перебувала в стороні від чоловіків, які грали в доміно. Почула крики, сварку, нецензурну лайку. Висловлювався нецензурною лайкою саме ОСОБА_11 . Він не розуміє, що не можна нецензурно лаятись, бо там діти граються на майданчику, жінки відпочивають. Він така людина, що ні з ким не рахується, ображає людей. Ці події, що відбулися 22.05.2024 це наклеп на ОСОБА_3 . Вона не бачила, щоб хтось бив ОСОБА_2 .

Дослідивши письмові матеріали справи, заслухавши ОСОБА_12 , потерпілого ОСОБА_2 , свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст. 245 КУпАП).

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, законодавець передбачає, що інші дії порушили, а не могли порушити громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року зазначено, що при розгляді справ адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Положеннями ст. 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Суд враховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Отже, хуліганські спонукання - головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.

В матеріалах справи наявний рапорт поліцейського про те, що 22.05.2024 року до ЧРУП ГУНП в Черкаській області надійшло звернення від ОСОБА_2 з приводу хуліганських дій сусіда. В ході проведення перевірки було встановлено, 22.05.2024 близько 16.40 год. за адресою м. Черкаси, бульв. Шевченка, 390 біля дитячого майданчика, ОСОБА_1 шарпав та образливо чіплявся до ОСОБА_2 . Відносно ОСОБА_1 був складений протокол за ст. 173 КУпАП.

Крім того, в матеріалах справи мається протокол про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 22.05.2024 - у ОСОБА_2 відібрано заяву про те, що 22.05.2024 о 16.40 год. за адресою АДРЕСА_2 виник конфлікт з відомим чоловіком на подвір`ї, ім`я якого ОСОБА_1 , який вдарив його кулаком в обличчя.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1 категорично заперечує, що образливо чіплявся та шарпав ОСОБА_2 , як це вказано в протоколі про адміністративне правопорушення. Дані пояснення ОСОБА_1 підтверджуються показаннями свідків, які були допитані в судовому засіданні та повідомили, що ОСОБА_1 не вчиняв подібних дій, удари ОСОБА_2 не наносив, а саме останній висловлювався нецензурною лайкою в той день.

Крім того, як вбачається з довідки лікаря нейрохірурга, ОСОБА_2 звернувся за оглядом та медичною допомогою лише 28.05.2024, що критично оцінюється судом, бо конфлікт, на який він посилається, відбувся за 6 днів до його огляду лікарем.

При цьому жодних доказів того, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок, не надано, а описання самого правопорушення в протоколі про адміністративне правопорушення та пояснення потерпілого з цього приводу, не може бути належним доказом його вчинення особою.

Отже, в діях ОСОБА_1 не вбачається умислу на порушення громадського порядку, як це визначено ст. 173 КУпАП. Крім того, не доведено, що його дії обумовлені саме хуліганськими мотивами та прагненням порушити громадський порядок, самоствердитись шляхом ігнорування гідності інших осіб, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - дрібного хуліганства.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого додержання законності

Відповідно до положень статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В такій ситуації протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом по даній справі в розумінні ст. 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов до переконання, що у даному конкретному випадку не доведено склад адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки не надано достатніх доказів вини ОСОБА_1 .

Суддя наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч. 1,2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).

Діяння тільки тоді визнається адміністративним правопорушенням, коли воно містить всі ознаки його складу, відсутність хоча б однієї з них означає відсутність складу взагалі.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вище викладене, приходжу до висновку про відсутність належних доказів того, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, тому в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 173, 245, 247, 251, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Т. О. Комплєктова