ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 609/803/24

3/609/469/2024

13 червня 2024 року суддя Шумського районного суду Тернопільської області Катерняк О.М., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з СПД № 2 (м. Шумськ) Патрульної поліції Кременецького РВП ГУНП України в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 , військовослужбовця,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

13 червня 2024 року до Шумського районного суду Тернопільської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №163504 від 07.06.2024, з якого вбачається, що «16.04.2024р. близько 20:00 год. гр. ОСОБА_1 перебуваючи по вул. Долина, с. Малі Загайці Кременецького району виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , в наслідок чого порушував громадський порядок та спокій громадян».

Дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

Крім того, 13 червня 2024 року до Шумського районного суду Тернопільської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №163503 від 07.06.2024, з якого вбачається, що «16.04.2024р. близько 20:00 год. гр. ОСОБА_1 перебуваючи по вул. Долина, с. малі Загайці Кременецького району виражався в сторону ОСОБА_3 нецензурною лайкою, в наслідок чого порушував громадський порядок та спокій громадян».

Дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Правила, встановлені ст. 36 КУпАП, допускають розгляд одним і тим же органом справ про адміністративні правопорушення відносно особи, яка вчинила кілька адміністративних правопорушень.

Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 36 КУпАП, а також те, що вказані справи є однорідними (по них притягується до відповідальності одна і та ж особа), тому слід об`єднати їх в одне провадження для спільного розгляду.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою не визнав та пояснив, що з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вони є сусідами, проживають на одній вулиці, і між ними вже досить давно тривають неприязні відносини. ОСОБА_2 систематично провокує сварки, чіпляється до його матері, обзиває її та не дає спокійно жити. 16 квітня 2024 року ОСОБА_2 знову поскандалила з його матір`ю і він хотів зробити їй зауваження, щоб вона не чіплялась до його сім`ї і не створювала конфліктів. Того дня на вулиці села між ними виникла сварка, в ході якої обидві сторони в адресу один одного голосно кричали. Однак, ОСОБА_1 не штовхав ОСОБА_2 і не шарпав за верхній одяг її сина, ОСОБА_3 , тим більше не перебував у нетверезому стані, оскільки на даний час проходить реабілітацію внаслідок контузії і приймає ліки, а тому спиртні напої не вживає. Просить справу відносно нього закрити, оскільки не вчиняв даних правопорушень і не порушував спокій громадян та громадський порядок, а лише сварився із потерпілими.

Вивчивши матеріали справи та оцінивши та дослідивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно, дослідивши всі обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Разом з цим, ст.10 КУпАП передбачає, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З врахуванням загального визначення поняття адміністративного правопорушення, обов`язковою ознакою будь-якого адміністративного правопорушення є вина особи у його вчиненні (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно-небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно й об`єктивно дослідити обставини правопорушення і з`ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 "Про судову практику у справах про хуліганство" дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Так, проявом хуліганських дій є будь-які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства, система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона складу дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є місце його вчинення, а саме: громадське місце. Без встановлення цієї ознаки буде відсутній склад даного проступку.

При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст. 173 КУпАП - дрібне хуліганство.

Під час розгляду справи в суді досліджено: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №163504 від 07.06.2024; протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №163503 від 07.06.2024; заяву ОСОБА_3 про вжиття заходів стосовно ОСОБА_4 , адресовану старості Великозагайцівського старостинського округу; письмові пояснення ОСОБА_3 від 04.06.2024; письмові пояснення ОСОБА_2 від 04.06.2024; письмові пояснення ОСОБА_1 від 07.06.2024.

З досліджених документів можна зробити висновок, що вина ОСОБА_1 ґрунтується лише на поясненнях ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які не можуть бути однозначним доказом вини ОСОБА_1 у вчиненні ним дрібного хуліганства, що порушувало громадський порядок та спокій громадян.

Конфлікт між ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 стосувався їх особисто, був спричинений неприязними відносинами, які склались між сторонами протягом тривалого часу.

При цьому наявність умислу в діях ОСОБА_5 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі, не встановлено.

Як пояснив ОСОБА_1 в судовому засіданні, ОСОБА_2 систематично провокує сварки між ними, ображає його матір, обзиває їх.

Так, і в протоколах про адміністративне правопорушення не розкрито наслідків порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

У відповідності до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Більш того, згідно з ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

В той же час, під час судового розгляду було встановлено, що доказів, які б підтверджували вчинення ОСОБА_5 порушень, передбачених ст.173 КУпАП, в матеріалах справи не має, так як відповідна особа таких даних не додала, в порушення вимог ч.2 ст. 251 КУпАП.

Таким чином, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 36, 173, 247, 252, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 №609/803/24 (провадження №3/609/469/2024) та №609/804/24 (провадження №3/609/470/2024) об`єднати в одне провадження та присвоїти справі №609/803/24 (провадження №3/609/469/2024).

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП, закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Тернопільського апеляційного суду через Шумський районний суд Тернопільської області.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Оксана КАТЕРНЯК