Справа №461/3665/24
Провадження №3/461/1563/24
П О С Т А Н О В А

20 червня 2024 року суддя Галицького районного суду м. Львова Стрельбицький В.В., розглянувши за участю представника митного органу Лубоцького Б.І., питання про виправлення описки у постанові суду у справі про порушення митних правил відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Червона слобода Черкаського району Черкаської області, місце проживання АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 від 20.08.2019 виданий 8012,

за ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України,

встановив:

Постановою судді Галицького районного суду м. Львова від 06.06.2024 року, за результатами розгляду справи № 461/3665/24 (провадження 3/461/1563/24), ОСОБА_1 звільнено від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України, обмежившись усним зауваженням.

Судом встановлено наступне.

У зазначеній вище постанові, серед іншого, у мотивувальній частині наведено висновок сформульований за результатами розгляду справи наступного змісту:

«Враховуючи наведені положення, доводи та мотиви, приймаючи до уваги характер вчиненого адміністративного правопорушення, відсутність даних про істотну шкоду та тяжкі наслідки від вчиненого, позитивні дані, які характеризують особу щодо якої складено протокол, суд приходить до переконання та висновку про те, що у даній конкретній справі до особи можливо застосувати положення ст. 22 КУпАП.

Згідно ч. 1 ст. 527 МК України, у справі про порушення митних правил митний орган або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов:

1) про проведення додаткової перевірки;

2) про накладення адміністративного стягнення;

3) про закриття провадження у справі.

Приймаючи до уваги наведене вище, а також те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, враховуючи характер та фактичні обставини вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, наслідки правопорушення, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі закрити.»

Разом з тим, у резолютивній частині суд допустив описку, сформулювавши її наступним чином:

« ОСОБА_1 звільнити від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі про притягнення звільнити від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України, обмежившись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена упродовж десяти днів з дня її винесення.»

Отже, наведене свідчить про те, що при виготовленні постанови було допущено описку при написанні другого абзацу резолютивної частини.

Оскільки ні Митним кодексом України, ні КУпАП не передбачена можливість вирішення питання про виправлення описки допущеної у судовому рішенні, вважаю за необхідне застосувати аналогію закону і керуватися правовими нормами кримінального процесуального закону, які регламентують порядок виправлення описок у судовому рішенні.

Згідно ч.1 ст.379 Кримінального процесуального кодексу України, суд за власною ініціативою або за заявою сторін провадження чи іншої заінтересованої особи має право виправити допущені в судовому рішенні описки чи очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Крім того, ухвалюючи дану постанову, приймаю до уваги наступне.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені у судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акту правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. У резолютивній частині судового рішення будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може істотно ускладнити його виконання. Також, під описками слід розуміти, неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цих судових рішень.

В судовому засіданні представник митного органу не заперечив щодо виправлення описки у судовому рішенні.

Інші учасники процесу у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Вирішуючи наведене питання, враховую, що у мотивувальній частині постанови досить чітко і зрозуміло наведено висновок суду, зокрема наведене наступна фраза: «приходжу до висновку, що ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі закрити.»

Водночас, у першому абзаці резолютивної частини наведено речення наступного змісту: « ОСОБА_1 звільнити від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України, обмежившись усним зауваженням.»

У свою чергу, у другому абзаці допущено описку та його викладено наступним чином: «Провадження у справі про притягнення звільнити від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України, обмежившись усним зауваженням.». Отже, у другому абзаці суд не зазначив анкетних даних особи щодо якої ухвалено рішення.

Зазначену описку слід виправити та викласти його у наступній редакції: «Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України закрити.»

Виправлення даної описки не порушує принцип остаточності судового рішення, яке набрало законної сили, res judicata, не змінює його суті, оскільки допущена описка має суто технічний характер, а її виправлення сприятиме забезпеченню належного виконання та розуміння рішення у справі.

З урахуванням вищевикладеного, оскільки при виготовленні судового рішення допущено описку яка може призвести до невірного тлумачення його змісту та перешкодити його виконанню, вважаю необхідним виправити відповідну описку у наведеній постанові судді Галицького районного суду м. Львова.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП,

постановив:

Виправити описку у постанові судді Галицького районного суду м. Львова від 06.06.2024 року за результатами розгляду справи № 461/3665/24 (провадження 3/461/1563/24).

Абзац другий резолютивної частини постанови судді Галицького районного суду м. Львова від 06.06.2024 року за результатами розгляду справи № 461/3665/24 (провадження 3/461/1563/24) викласти у наступній редакції:

«Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України закрити.»

Постанова апеляційному оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її винесення, заперечення на дану постанову можуть бути викладені у апеляційній скарзі на постанову Галицького районного суду м. Львова від 06.06.2024 року за результатами розгляду справи №461/3665/24 (провадження 3/461/1563/24).

Суддя В.В. Стрельбицький