Справа №534/1766/24
Провадження №3/534/491/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області в складі головуючого судді Комарової Д.Ю., за участі секретаря судового засідання Лук`янчикової О.А., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дружківка Донецької області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, який проходить службу в ЗСУ, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Комсомольського міського суду Полтавської області 09.07.2024 надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №317497, складений 04.07.2024 відносно ОСОБА_1 . Так, згідно протоколу 04.07.2024 о 03 год 00 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та кинув цеглою у вікно гуртожитку за адресою: АДРЕСА_2 розбивши його, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян.

У судовому засідання ОСОБА_1 повідомив, що прийшовши до гуртожитку, де на даний час проживає, двері були зачинені, почав стукати, щоб його впустили, проте ОСОБА_2 ідмовилась його пускати зв`язку з настанням комендантської години. Після цього він зателефонував на лінію "102" та повідомив, що його не пускають до житла. Потім сів на лавку біля гуртожитку та чекав на працівників поліції. В цей час якась людина пробігала біля нього та кинула чимось у вікно гуртожитку, хто це був він не знає. ОСОБА_2 вийшла з гуртожитка приблизно через 15 хвилин. Отже, він не розбивав вікно та не порушував громадський порядок. Просить справу закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Оцінивши досліджені в судовому засідання докази з точку зору їх належності та допустимості, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши всі обставини справи у їх сукупності, суд встановив наступне.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже, об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини що посягають на громадський порядок і громадську безпеку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в умисному вчиненні будь-яких із зазначених в диспозиції дій, та передбачає існування обов`язкової ознаки - порушення громадського порядку і спокою громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

У матеріалах справи міститься рапорти працівників поліції, довідка по результат розгляду звернення, пояснення ОСОБА_2 та пояснення порушника.

Згідно рапорта чергового поліції від 04.07.2024 ОСОБА_1 дійсно виклакав працівників поліції через те, що ОСОБА_2 не відчиняє двері гуртожитку та не пускає його до кімнате, де він мешкає. Отже це повністю узгоджується з тим, що пояснював ОСОБА_1 у судовому засіданні. Крім того, оскільки ОСОБА_2 не відкривала двері гуртожитку та перебувала всередені приміщення, вона не могла бачити, хто саме розбив вікно. Згідно показань особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 вийшла тільки зі спливом 15 хв після того,як скло було розбито. Інших доказів, які б вказували на те, що порушення вчинив саме ОСОБА_1 у матеріалах справи відсутні. Суд наголошує, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом».

Протоколом про адміністративне правопорушення фіксуються обставини вчиненого правопорушення, які повинні бути підтверджені іншими доказами і які мають бути долучені до протоколу.

Крім того, практикою ЄСПЛ вироблено стандарти щодо того, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певна особа має доводити в суді, а також суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки в такий спосіб неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення у справі «Малофєєва проти росії» від 30.08.2013, п.п.117-120).

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь.

Відповідно до ст. 9, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях події та складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений суддею тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v.Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Оскільки усі сумніви щодо доведеності вини мають тлумачитися судом на користь особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, суддя впевнився, що з дослідженими у судовому засіданні доказами не доведено "поза розумним сумнівом", що у діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст. 283, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Комсомольський міський суд Полтавської області. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Копію постанови протягом трьох днів вручити або вислати особі, щодо якої її винесено.

Суддя Д.Ю. Комарова