Справа № 303/4834/24
Провадження № 3/303/1904/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2024 року м.Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Плечищева О.В., розглянувши справу яка надійшла з ДПС України Головного управління ДПС у Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце роботи: фізична особа підприємець, РНОКПП НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Мукачівського міськрайонного суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 912/07-16-24-06/ від 10.05.2024 за ч. 1 ст.163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 . Згідно з даними протоколу встановлено, що ОСОБА_1 , вчинив адміністративне правопорушення, а саме: не відображення у Податкових розрахунках сум доходів, нарахованих (сплачених) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за І-ІV квартали 2019 року, за І-ІV квартали 2020 року, за І-ІV квартали 2021 року сум доходів нарахованих та виплачених фізичним особам підприємцям за ознакою доходу «157», чим порушено пп. «б», п.176.2 ст.176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 р. № 2756-VI із змінами і доповненнями та ч.1 ст.163-4 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого щодо них судового провадження.

Станом на час розгляду справи жодних заяв та клопотань про відкладення не надходило. За таких обставин, керуючись ст.268 КУпАП, вважаю, що справу можна розглянути за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною першою статті 163-4 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Вивчивши матеріали справи суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП доведена протоколом про адміністративне правопорушення № 912/07-16-24-06/ від 10.05.2024, копією акту про результати перевірки від 10.05.2024 № 5964/07-16-24-06/. Таким чином, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковано за ч. 1 ст.163-4 КУпАП. Дослідивши матеріали справи та враховуючи характер вчиненого правопорушення, суд вважає за необхідне визнати його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

Відповідно до вимог ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

З врахуванням особи винної, фактичних обставин, характеру вчиненого правопорушення, особу правопорушника, відсутність обставин, які обтяжують відповідальність відповідно до ст. 35 КУпАП, згідно з даними протоколу раніше до адміністративної відповідальності не притягався, вважаю, що до ОСОБА_1 слід застосувати стягнення у виді попередження.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Згідно з п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» - ставка судового збору, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

Керуючись ч.1 ст.163-4, ст. ст. 283,284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, та застосувати відносно нього адміністративне стягнення у виді попередження.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 605,60 грн.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача - UA0026001, код класифікації доходів бюджету - 22030106, пункт 5.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Термін звернення постанови до виконання три місяці з дня винесення.

Суддя Мукачівського

міськрайонного суду О. В.Плечищева