ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/456/24
провадження № 3/691/309/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2024 року м. Городище

Суддя Городищенського районного суду Черкаської області Савенко О.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) м.Черкаси вул.Дахнівська, №10"А" про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, місце проживання АДРЕСА_1 не працюючого, -

за ч.4 ст.85 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення,-

встановив :

ОСОБА_1 , 14 березня 2024 року о 22 годині 15 хвилин, на річці Вільшанка в районі с.В`язівок за допомогою гарпунної рушниці в темний час доби, без світлового сигнального пристрою, виловив рибу сазан 1 штуку вагою 3 кг, чим завдав збитків на суму 3706 грн., та порушив вимоги п.п.2 п.4 розділу 4 та п.3 розділу 5 Правил любительського рибальства.

ОСОБА_1 особисто взяв участь в судовому засіданні, йому було роз`яснено права, передбачені ст.268 КУпАП і заслухано пояснення щодо скоєння адмінправопорушення із яких вбачається, що вину не визнає, здійснював вилов риби у передбачений законом порядок і погодився на складання протоколу за пропозицією інспектора рибоохоронного патруля ОСОБА_2 , який повідомив, що він не буде притягнутий до адміністративної відповідальності, оскільки порушення не вчиняв.

Представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль), будучи повідомлений вчасно та належним чином про судовий розгляд справи про адміністративне правопорушення, до суду не прибув, що не перешкоджає судовому розгляду справи про адміністративне правопорушення у його відсутності.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 8 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі Закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, ст.9 КУпАП. Тобто адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно ч.2 ст.7 та ст.245 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. У відповідності до ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

На підставі ст. 280 КУпАП, судом було встановлено обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, а саме відсутність факту вчинення адміністративного правопорушення та не винність особи у його вчиненні, через неналежність та недостатність зібраних у справі доказів для підтвердження протиправних дій особи.

Частиною 4 ст. 85 КУпАП передбачена відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Відповідно до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, а саме протоколу №012459 від 14 березня 2024 року ОСОБА_1 здійснив вилов риби за допомогою гарпунної рушниці, яку не було вилучено, як знаряддя лову в якості доказу та не складено відповідний акт. У протоколі про адміністративне правопорушення №012459 від 14 березня 2024 року стосовно ОСОБА_1 наявні виправлення, в той час, як не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також внесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, щодо якої його складено (а.с.1).

Фактично об`єктивна сторона правопорушення в протоколі не розкрита, як і не підтверджена зібраними доказами. Доказами не підтверджено факту вилову риби гарпунною рушницею, без застосування світлового сигналу, у темну пору доби.

Доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому КУпАП. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні рішення. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Кодексом України про Адміністративні Правопорушення встановлюється чітка стадійність притягнення особи до відповідальності: виявлення правопорушення, фіксація правопорушення, формування доказової бази (матеріалів справи), розгляд справи про адміністративне правопорушення. Після виявлення факту вчинення правопорушення уповноважена на те особа зобов`язана зібрати належні та допустимі докази такого правопорушення.

Відповідно до чинного законодавства України протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і основним доказом у справі, оскільки саме він має містити повні та точні відомості про вчинення правопорушення, його кваліфікацію, дані про потерпілих, свідків, якщо вони є. Саме протокол про адміністративне правопорушення є документом, в якому формулюється суть правопорушення. Протокол складається у кожному випадку виявлення адміністративного правопорушення, він є єдиною формою документу, в якому фіксується факт вчинення допущеного порушення, іншого документу про прийняття до провадження уповноваженими органами не оформляється. Наскільки змістовно і вмотивовано складений протокол, залежить якість розгляду справи про адміністративне порушення, правильність розгляду справи по суті та обґрунтованість застосування адміністративного стягнення.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Згідно ст. 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення, доказів, що підтверджують факт скоєння ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП не було встановлено, суд дійшов висновку, що провадження по справі слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення в його діях на підставі поданих до суду доказів.

Згідно Акту виявлення та вилучення від 14 березня 2024 року у ОСОБА_1 вилучено рибу сазан в кількості 1 штука вагою 3 кг, повернута йому на підставі розписки, і з яких підстав прийнято рішення інспектором ОСОБА_2 є не зрозумілим при кваліфікації дій, як вчинених та таких, що не узгоджуються із Правилами любительського мисливства.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» та ст.40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм статей 284 та 247 КУпАП, не вбачається підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1 ..

Керуючись, ч.4 ст.85, п.1 ч.1 ст. 247, ст.ст. 368, 283, 284, 285, 294 КУпАП,-

постановив:

Провадження №3/691/309/24 в справі про адміністративне правопорушення №691/456/24 щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.4 ст.85 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1ст.247 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.4 ст.85 КУпАП, в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, згідно до змісту наданих в суд доказів.

Передану на відповідальне зберігання ОСОБА_1 рибу сазан в кількості 1 штука вагою 3 кг повернути, як власнику за належністю, звільнивши від зобов`язання за зберігальною розпискою від 14 березня 2024 року.

Копію постанови надіслати для відому до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль).

Апеляційну скаргу на постанову судді по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Черкаського апеляційного суду.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О. М. Савенко