Провадження № 3/679/410/2024
Справа № 679/335/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2024 року м.Нетішин

Суддя Нетішинського міського суду Хмельницької області Стасюк Р.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з відділу поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , працюючої асистентом вихователя Закладу дошкільної освіти №3 «Дзвіночок» Нетішинської міської ради,

за ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

16.04.2024 до Нетішинського міського суду Хмельницької області з ВПД № 1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області вчетверте, після доопрацювання (належного оформлення) надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 28.02.2024 серії ВАД № 565653, 26.02.2024 приблизно о 10:30 годині ОСОБА_1 , перебуваючи на території Закладу дошкільної освіти № 3 «Дзвіночок» Нетішинської міської ради, розташованого за адресою: вул. Набережна, 17, м. Нетішин, Шепетівського району, Хмельницької області, шарпала за одяг малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 278 КУпАП суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує ряд питань, одним з яких є правильність складення протоколу та інших матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

Судом встановлено, що постановами Нетішинського міського суду Хмельницької області від 20.03.2024, 29.03.2024, 04.03.2024 протокол про адміністративне правопорушення від 28.02.2024 серії ВАД № 565653 з доданими до нього матеріалами повертався до відділу поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області для належного оформлення. Зокрема у постановах зверталася увага на те, що учасниками події 26.02.2024 були учасники освітнього процесу, а з фабули інкримінованого адміністративного правопорушення вбачається, що дії ОСОБА_1 мають ознаки адміністративного правопорушення відповідальність за яке передбачена ст. 173-4 КУпАП.

Однак, вказані у постановах недоліки до протоколу про адміністративне правопорушення усунуті не були, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для повторного повернення протоколу про адміністративне правопорушення для належного оформлення та приходить до висновку про необхідність прийняття рішення у справі за наявними матеріалами.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про таке.

Згідно з ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП встановлено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Диспозиція статті 173 КУпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії..

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у пункті 3 Постанови № 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Отже, суб`єктивна сторона такого правопорушення (дрібне хуліганство), полягає в неповазі до суспільства, у демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству. Саме умисний прояв порушником явної неповаги до оточуючих - це головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки «дрібного хулігана». За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Дії ж, що супроводжувалися ознаками хуліганства, але були викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, не можуть бути кваліфіковані як хуліганство, за виключенням, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку та спокою громадян.

Фактичні обставини справи свідчать про те, що учасниками події інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення є учасники освітнього процесу, а саме: асистент вихователя та діти дошкільного віку (вихованці) Закладу дошкільної освіти № 3 «Дзвіночок» Нетішинської міської ради, і відповідна подія відбувалася на території цього закладу.

Відповідно до ст. 27 ЗУ «Про дошкільну освіту» учасниками освітнього процесу у сфері дошкільної освіти є:

діти дошкільного віку, вихованці, учні;

педагогічні працівники: директори, заступники директора з навчально-виховної (виховної) роботи, вихователі-методисти, вихователі, старші вихователі, асистенти вихователів, вчителі (усіх спеціальностей), вчителі-дефектологи, вчителі-логопеди, практичні психологи, соціальні педагоги, інструктори з праці, інструктори з фізкультури, інструктори слухового кабінету, музичні керівники, керівники гуртків, студій, секцій, інших форм гурткової роботи та інші спеціалісти;

помічники вихователів та няні;

медичні працівники;

батьки або особи, які їх замінюють;

батьки-вихователі дитячих будинків сімейного типу;

асистенти дітей з особливими освітніми потребами;

фізичні особи, які мають право здійснювати освітню діяльність у сфері дошкільної освіти.

Вимогами ч. 1 ст. 173-4 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Об`єктом зазначеного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського (публічного) порядку під час здійснення освітнього процесу (громадський порядок та громадська безпека в освітньому середовищі). Додатковими об`єктами цього правопорушення є: психічне здоров`я, фізичне здоров`я, психологічна, фізична, економічна, сексуальна недоторканість малолітньої чи неповнолітньої особи; інших учасників освітнього процесу (якщо відносно них булінг вчиняється малолітньою чи неповнолітньою особою).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 173-4 КУпАП, виражається у формі психологічного, фізичного, економічного, сексуального насильства, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій; наслідки у вигляді шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілого (яка могла бути чи була заподіяна); причинний зв`язок між діянням та наслідками.

Суб`єкт адміністративного правопорушення може бути як загальний, так і спеціальний (булінг стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи може бути вчинено будь-якою особою (загальний суб`єкт), а стосовно «інших учасників освітнього процесу» - лише малолітньою або неповнолітньою особою (спеціальний суб`єкт)).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається у формі прямого умислу. Кривдник усвідомлює протиправний характер свого діяння, передбачає його шкідливі наслідки та бажає настання цих наслідків.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинила дрібне хуліганство, що кваліфікується за ст. 173 КУпАП, судом не встановлено.

За таких обставин, провадження по справі підлягає закриттю у відповідності до п. 1 ст. 247КУпАП, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України.

Керуючись п.1 ст. 247, ст. ст. 265, 283, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Стасюк Р.М.