Справа№ 718/1949/24
Провадження№ 3/718/706/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" червня 2024 р. м. Кіцмань Чернівецька область

Суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області Мінів О.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_1 , виданий оганом 5625 від 04.04.2016, РНОКПП: НОМЕР_2 , українця за національністю, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

за ч. 2 ст. 204-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

18.05.2024 близько 18 год 30 хв. ОСОБА_1 виявлений на напрямку 745 прикордонного знаку на відстані 44 000 метрів від лінії Державного кордону на околиці населеного пункту Глиниця, спільно з гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 з метою подальшого слідування до Румунії шляхом незаконного перетинання Державного кордону поза пунктом пропуску в невстановленому місці. Своїми діями вчинив спробу незаконного перетинання державного кордону в складі групи осіб, тобто порушив вимоги ст.9 Закону України «Про Державний кордон України», тим самим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.204-1 КУпАП.

На розгляд справи ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, заперечень проти протоколу не надав, передбаченим законом правом на правову допомогу не скористався

У матеріалах справи міститься клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі. У цьому ж клопотанні ним вказано, що його попереджено про розгляд справи у Кіцманському районному суді Чернівецької області.

Суд не наділений повноваженнями щодо розшуку особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і вжив усіх можливих заходів для завчасного повідомлення про дату, час та місце розгляду справи.

Крім того, ОСОБА_1 навіть не поцікавився долею складеного відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, зайнявши пасивну позицію затягування строків судового розгляду.

Суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі особи, що притягується до адміністративної відповідальності, так як відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

За таких обставин, керуючись ст.268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності на підставі доказів, що містяться в матеріалах справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.ст. 251, 252 КУпАП, приймаючи рішення по справі про адміністративне правопорушення, суд оцінює докази в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до статей 7, 254, 279 КУпАП.

Диспозиція ч.1 ст.204-1 КУпАП, передбачає, що адміністративна відповідальність за даною нормою настає у разі перетинання або спробу перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або з використанням підробленого документа чи таких, що містять недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів влади.

Частина 2 ст. 204-1 КУпАП передбачає, відповідальність за що ті самі дії, вчинені групою осіб або особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.9 ЗУ «Про державний кордон України» перетинання державного кордону України здійснюється на шляхах сполучення через державний кордон з додержанням встановленого порядку. Пункт пропуску через державний кордон України - це спеціально виділена територія на залізничних та автомобільних станціях, автомобільних і пішохідних шляхах, в аеропортах (аеродромах), морських і річкових портах, включаючи частину їх акваторії (захищена повністю або частково огороджувальними гідротехнічними спорудами чи об`єктами природного походження), з комплексом будівель, споруд і технічних засобів, на якій здійснюються прикордонний, митний контроль, інші види контролю і пропуск через державний кордон України осіб, транспортних засобів, вантажів та іншого майна. Положення про пункти пропуску через державний кордон України затверджується Кабінетом Міністрів України.

Частиною першою статті 12 Закону передбачено, що пропуск осіб, які перетинають державний кордон України, здійснюється органами Державної прикордонної служби України за дійсними документами на право в`їзду на територію України або виїзду з України. Пропуск транспортних засобів, вантажів через державний кордон України провадиться відповідно до законодавства України і міжнародних договорів України. Відповідно до міжнародних договорів України Кабінетом Міністрів України може бути встановлено спрощений порядок пропуску осіб, транспортних засобів, вантажів через державний кордон України.

Всебічно вивчивши матеріали справи, судом встановлено, що вина ОСОБА_1 у скоєному правопорушенні, передбаченому ч.2 ст. 204-1 КУпАП, повністю підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення серії ЗхРУ № 286971 від 18.05.2024, протоколом про адміністративне затримання від 18.05.2024, письмовими поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в яких зазначено, що ОСОБА_1 вину у вчиненому визнав та вказав, що прибув з Рівненської області спільно з ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 до Чернівецької області з метою незаконного перетину державного кордону, однак перетнути кордон не вдалося через те, що він разом з вказаними вище особами був затриманий прикордонниками, рапортом начальника відділення боротьби з контрабандою відділу боротьби з транскордонною злочинністю ГОРВ НОМЕР_3 прикордонного загону майора ОСОБА_9 від 18.05.2024.

Підстави, які б давали можливість суду вважати, що вказані докази є сумнівними та неправдивими, відсутні.

Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, судом не встановлено.

Відповідно до ст. 33 КпАП України, суд при накладенні стягнення за адміністративне правопорушення, враховуючи характер вчиненого правопорушення, його підвищену небезпечність в умовах воєнного стану, особу правопорушника, який вину визнав, а також враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд доходить висновку, що з метою виховання правопорушника та запобігання вчинення ОСОБА_1 нових правопорушень в майбутньому, необхідним та достатнім є вид адміністративного стягнення, в межах санкції ч.2 ст. 204-1 КУпАП, у виді штрафу.

Відповідно до вимог Закону України "Про судовий збір" з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605, 60 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.9, 27, 34-35, 204-1, 251-252, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 204-1 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 500 (п`ятисот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п?ять) гривень 60 копійок .

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до вимогст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених ст. 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу в установлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанову може бути оскаржено до Чернівецького апеляційного суду через Кіцманський районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: О.І. Мінів