П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.07.2024 Справа №607/13613/24 Провадження №3/607/5974/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Гуменний П.П., розглянувши матеріали, які надійшли з Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працівника Тернопільської міської ради, адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за участю: особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника адвоката Боднарчука Т.Д., потерпілого ОСОБА_2 ,-

ВСТАНОВИВ:

1. Суть протоколу про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №164246 від 11.06.2024,21.05.2024 близько 12:00 ОСОБА_1 перебуваючи по вул. Л.Курбаса, 6 в м. Тернополі, наніс один удар в область обличчя ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, поводив себе зухвало.

Дії ОСОБА_1 відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

2. Позиції учасників.

У судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав.

Зазначив, що 21.05.2024 близько 13:00 в нього виник конфлікт із ОСОБА_2 , однак він не наносив йому будь яких ударів.

Додав, що у цей час та дату проходив по АДРЕСА_2 , там стояв ОСОБА_2 та розмовляв із чоловіками.

Коли він його побачив, то на ґрунті неприязних стосунків почав нецензурно лаятись у його сторону та агресивно себе поводити та підійшов до нього. Під час агресивної розмови, підійшовши дуже близько до його лиця, ОСОБА_2 плюнув та намагався вчинити бійку, однак ОСОБА_1 його відштовхнув.

Окрім того, повідомив, що неприязні стосунки у них тривають протягом тривалого періоду часу, зокрема ОСОБА_2 притягався до кримінальної відповідальності за нанесення йому легких тілесних ушкоджень.

Посилаючись на наведене, просив закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Захисник адвокат Боднарчук Т.Д. просив закрити провадження у справі, покликаючись на відсутність в діях його підзахисного складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Звернув увагу суду, що між його підзахисним та потерпілим склались неприязні стосунки, котрі тривають протягом тривалого часу. Основною ознакою складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є безмотивність. Будь-якого порушення громадського порядку ОСОБА_1 , на думку захисника не допускав.

У судовому засіданні ОСОБА_2 повідомив, що 21.05.2024 близько 12:00 перебував поблизу будинку по АДРЕСА_2 , де вирішував організаційні питання. У той час до нього підійшов ОСОБА_1 , який розпочав словесний конфлікт, в ході якого наніс йому один удар та після чого пішов у невідомому напрямку.

З ОСОБА_1 вони знайомі давно, стосунки неприязні. ОСОБА_1 , не будучи мешканцем будинку, де він є головою ОСББ, постійно провокує конфлікти, порушує громадський порядок, у зв`язку із чим неодноразово попереджався працівниками поліції про неприпустимість такої поведінки.

Вважає, що до ОСОБА_1 необхідно застосувати адміністративне стягнення у вигляді громадських робіт, оскільки саме таке стягнення може його виправити.

3. Норми законодавства, якими керується суд при вирішенні даної адміністративної справи.

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності ст. 245 КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Як зазначила Велика палата Верховного Суду у своїй постанові від 03.07.2019 справа №288/1158/16-к хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи. Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Суд зауважив, що для юридичної оцінки діяння за ст. 296 КК обов`язковим є поєднання ознак об?єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. А за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Згідно вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд повинен повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дати належну оцінку зібраним доказам. Зокрема, суд повинен з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи є винною дана особа в його вчиненні.

Винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумним сумнівом, а усі сумніви тлумачиться на користь особи.

Згідно ч.2 ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину, а згідно з частиною третьою цієї статті обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

4. Установлені судом факти, необхідні для вирішення адміністративної справи про порушення митних правил.

Слід зазначити, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, за відсутності інших об`єктивних доказів на підтвердження факту вчинення правопорушення, не може слугувати доказом винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення.

На підтвердження обставин, викладених у протоколі працівниками поліції долучено виключно такі докази:

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 11.06.2024, які є аналогічними за змістом із поясненнями ОСОБА_1 наданих у судовому засіданні;

- копією витягу із підсистеми «Адмінпрактика» від 21.05.2024;

- письмові пояснення ОСОБА_2 від 21.05.2024, які є аналогічними за змістом із поясненнями, наданими у судовому засіданні;

- копію протоколу прийняття заяви, прийнятої у ОСОБА_2

- письмові пояснення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка перебуває у родинних відносинах із ОСОБА_2

- рапорт ДОП СДОП ВППП Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області від 11.06.2024.

5. Висновки суду.

Застосовуючи вищевказані норми закону до установлених фактів, судом встановлено, що наявні у справі докази свідчать про те, що 21.05.2024 близько 12:00, у ОСОБА_1 виник конфлікт із ОСОБА_2 не з хуліганських мотивів, а через неприязні між ними відносини, котрі склались раніше і тривають протягом тривалого часу.

Разом з тим в матеріалах справи відсутні відомості про те, що діями ОСОБА_1 було порушено громадський порядок і спокій громадян. Також у матеріалах справи відсутні відомості про те, що ОСОБА_1 мав намір проявити неповагу до існуючих правил та норм поведінки у суспільстві, які були б спрямовані на порушення громадського порядку, що вказує на відсутність у нього хуліганського мотиву.

Разом з тим, хуліганський мотив, є обов`язковою ознакою складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

За таких обставин вважаю, що дослідженими в судовому засіданні доказми, факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства не підтверджується, тому суд не може погодитися з висновками уповноваженої особи на складання протоколу про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відтак, вважаю необхідним провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 173, 247, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження в адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити, у зв`язку із відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 статті 7 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

Суддя П.П. Гуменний