справа № 361/5917/24
провадження № 3/361/3164/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2024 м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Сіренко Н.С., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Броварського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , місце реєстрації : АДРЕСА_2 , працюючої в Київському пансіонаті ветеранів праці, молодшою медичною сестрою, 08.05.2024 притягувалася до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП,

за ч. 2 ст. 184 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

06.06.2024 близько 11 год. 40 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , ухилялась від виконання передбачених законодавством батьківських обов`язків щодо навчання свого сина ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який систематично пропускав навчання без поважних причин, внаслідок чого ОСОБА_2 було відраховано з Київського професійного ліцею транспорту, наказ № 23 В-УДЗ від 03.06.2024 року повторно протягом року, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, приймаючи до уваги те, що остання про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, причини своєї неявки суду не повідомляла, заяв чи клопотань не надходило, та враховуючи те, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки, суд розцінює причину її неявки як неповажну.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.08.2018 (справа №11-237сап18) звертає увагу на те, що право особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на особисту участь при розгляді її справи чи участь її адвоката встановлена ч. 1 ст. 268 КУпАП, не є абсолютним, а суддям необхідно дотримуватися необхідного балансу між забезпеченням права особи на участь у розгляді справи та самим розглядом з дотриманням, як строків розгляду справи судом, так і строку можливого притягнення особи до адміністративної відповідальності.

При цьому неявка ОСОБА_1 в даному випадку не перешкоджає суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, оскільки на підставі ст. 129 Конституції України, суд, здійснюючи правосуддя, повинен це зробити в розумні строки.

З урахуванням викладеного, а також враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, приходжу до висновку про наявність підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення та тягне за собою необґрунтовані процесуальні витрати.

Розглянувши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Частина 1 статті 184 КУпАП передбачає відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей. Частина 2 статті 184 КУпАП передбачає відповідальність за ті самі дії, вчиненні повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України, а згідно ч. 1 ст. 12 вказаного Закону на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Обов`язки батьків щодо виховання та розвитку дитини визначені ст. 150 Сімейного кодексу України. Так, батьки зобов`язані виховувати дитину у дусі прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини, піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобов`язані поважати дитину. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї. Забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини, фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини.

Згідно ч. 4 ст. 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Вина ОСОБА_1 в порушенні зазначених норм законодавства підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 201974 від 06.06.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_1 , яка зазначає, що їй стало відомо про відрахування сина з навчання після телефонного повідомлення від старости села; наказом № 23 В-УДЗ від 03.06.2024 року; постановою суду від 08.05.2024, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП, та іншими матеріалами справи.

Вказані документи відповідно до ст. 251 КУпАП є доказами в справі про адміністративне правопорушення, які узгоджуються між собою.

Дії ОСОБА_1 за вказаним фактом кваліфікую за ч. 2 ст. 184 КУпАП, як ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, вчиненні повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Пом`якшуючих чи обтяжуючих відповідальність ОСОБА_1 обставин не вбачається.

За обставинами справи, з урахуванням особи ОСОБА_1 , яка офіційно працевлаштована, притягувалася до адміністративної відповідальності, вважаю можливим застосувати адміністративне стягнення, передбачене ч. 2 ст. 184 КУпАП у вигляді штрафу у мінімальному розмірі, визнавши його таким, що забезпечить мету адміністративного стягнення у вигляді належної міри відповідальності за вчинення правопорушення, з метою виховання в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та Закону України «Про судовий збір», із ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 184, 252, 283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ :

ОСОБА_3 визнати винуватою у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 (одна тисяча сімсот) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Штраф має бути сплачений не пізніше, як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у встановлений строк з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу у порядку примусового виконання постанови відповідно до ст. 308 КУпАП.

Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її винесення.

Суддя Н. С. Сіренко