Єдиний унікальний номер: 379/814/24
Провадження № 3/379/410/24
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2024 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін Володимир Іванович,

за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника Поліщука Р.А.,

потерпілої ОСОБА_2 ,

розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли від відділення поліції №2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , українки, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонерки, раніше до адміністративної відповідальності не притягалася,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 097360, складеного 29.06.2024 ДОП ВП № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області лейтенантом поліції Донець Д.Ю., вбачається, що 10.06.2024 близько 18 год 45 хв ОСОБА_1 , перебуваючи по АДРЕСА_2 , в громадському місці виражалася нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою в бік ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян. Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не визнала в повному обсязі. Неприязні відносини з потерпілою Негляд та свідком ОСОБА_3 тривають довгий час. 09.06.24 у неї була розмова з претензіями з чоловіком потерпілої. Будинок двоповерховий на чотири квартири. Будинок огороджений парканом, є двір у будинку. Вона є власницею однієї з квартир. Сім`я Негляд проживає на першому поверсі. 10.06.24 вона сиділа у дворі на своїй лавочці. До неї підійшли Негляд і ОСОБА_3 , які спитали, чи буде вона скидуватися грошима на вивіз сміття. Негляд почала висловлюватися нецензурною лайкою, погрожувати. Це було ввечері, але ще не темно. Вона направилася у квартиру, але Негляд перегородила їй дорогу. Вона обійшла Негляд, пішла у квартиру та викликала поліцію. Вона ( ОСОБА_4 ) не висловлювалась нецензурною лайкою і не погрожувала фізичною розправою. В її присутності протокол не складали, їй не вручали, а також не викликали у поліцію. Потім в поліції її допитали і вона пішла.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що 10.06.2024 після 18-ї години вона прибирала у дворі будинку. ОСОБА_3 теж прибирала. З ОСОБА_3 у неї дружні відносини. Вони зробили зауваження ОСОБА_4 про те, що вона викидає сміття не у встановленому місці. Запропонували разом складатися для вивозу сміття. ОСОБА_4 не погодилася, відповіла нецензурною лайкою, обзивала. Через 5 хвилин ОСОБА_4 вийшла з квартири з ножем, нецензурно висловлювалася і погрожувала шиї перерізати. Це все відбувалося у відгородженому дворі будинку. З ОСОБА_4 у неї та свідка ОСОБА_3 тривалі неприязні відносини. Відеокамери нагляду були вимкнені через відсутність світла.

Свідок ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснила, що також проживає у будинку АДРЕСА_2 . З Негляд у неї нормальні відносини. З ОСОБА_4 у неї неприязні відносини з самого початку проживання. Вони викидають сміття в одне місце, а ОСОБА_4 у різні. 10.06.24 під вечір запропонували ОСОБА_4 скидуватися по 200 грн для вивозу сміття. ОСОБА_4 почала обзиватися різними словами, сказала, що грошей не дасть. Це все відбувалося у огородженому дворі. ОСОБА_4 зайшла у квартиру та вийшла з ножем та почала казати, що переріже горло, нецензурно висловлювалася. Після чого ОСОБА_4 викликала поліцію. Працівники поліції ніж не зафіксували. Вони з Негляд в інший день написали заяви у поліцію. ОСОБА_4 мусор у дворі не кидала. 10.06.24 пояснення писали лише Негляд і ОСОБА_4 . 29.06.24 подзвонив дільничний і давали пояснення.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснив, відсутній факт правопорушення. Негляд і ОСОБА_3 у дружніх між собою відносинах. 10.06.24 ОСОБА_3 не давала пояснень. Лише 29.06.24. виникли пояснення ОСОБА_3 . Як слідує з пояснень ОСОБА_3 у судовому засіданні, вони перші розпочали конфлікт з ОСОБА_4 . Крім того, в них були відсутні підстави пред`являти претензії ОСОБА_4 . Суду не надано матеріалів щодо порушення ОСОБА_4 правил благоустрою. Пояснення Негляд та Ярославської є упередженими.

Суд, заслухавши пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, її захисника, потерпілу та свідка, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши їх у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З врахуванням загального визначення поняття адміністративного правопорушення, обов`язковою ознакою будь-якого адміністративного правопорушення є вина особи у його вчиненні (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно-небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно й об`єктивно дослідити обставини правопорушення і з`ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу(ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства, система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

На підтвердження обставин викладених у протоколі ВП № 2 надано такі документи:

копія заяви ОСОБА_2 від 10.06.2024;

письмові пояснення ОСОБА_2 від 10.06.2024;

письмові пояснення ОСОБА_5 від 29.06.2024;

письмові пояснення ОСОБА_1 від 29.06.2024.

Інших доказів на обґрунтування винуватості ОСОБА_1 матеріали справи про адміністративні правопорушення не містять, в тому числі й відеозапису з нагрудної камери поліцейського.

Суд оцінює критично покази свідка ОСОБА_7 , оскільки у неї з ОСОБА_1 тривалі неприязні відносини.

Будь-яких відомостей про те, що вказаний конфлікт виник з вини ОСОБА_1 матеріали справи не містять, навпаки, матеріалами справи встановлено, що саме ОСОБА_2 зробила зауваження ОСОБА_1 та стала вимагати сплату за послуги з вивезення сміття.

З пояснень ОСОБА_1 в судовому засіданні слідує, що конфлікт між нею та ОСОБА_2 цього дня та попередні рази був пов`язаний постійними провокаціями до конфліктів останньої відносно неї.

Загалом, з пояснень учасників справи у судовому засіданні вбачається, що 10.06.2024 близько 18 год 45 хв сварка між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , виникла через вже існуючі давні конфліктні ситуації між ними, які переросли в особисті неприязні відносини, які щоразу лише поглиблюються, що виключає статус будь-якої з цих осіб як потерпілого.

У свою чергу, суд дійшов переконання, що наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі не встановлено.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення, серії ВАД № 097360 від 29.06.2024, не розкриті наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення, відсутні відомості про свідків.

Крім того, в порушення норм ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД 097360, складено ДОП ВП № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області лейтенантом поліції Донець Д.Ю. 29.06.2024, а не протягом двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

Суд зауважує, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищою цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини.

Тобто, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оцінюючи зібрані та надані суду докази, в їх сукупності, суд дійшов висновку, що винуватість ОСОБА_1 «поза розумним сумнівом» у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173КУпАП під час розгляду справи судом не знайшла свого підтвердження.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247, 276-280, 283-285 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП закрити, у зв`язку із відсутністю у її діях складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя: В. І. Зінкін