Справа № 357/2899/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.05.2024 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Гребінь О.О., розглянувши справу про адміністративні правопорушення, яка надійшла з полку патрульної поліції в місті Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , РНОКПП відсутній в матеріалах справи, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.3 ст.178 та ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 986425 від 12.02.2024 року: 12.02.2024 близько 12 год. 00 хв. у м. Біла Церква, в міському парку «Парк Слави», ОСОБА_1 перебував у громадському місці в п`яному вигляді, чим ображав людську гідність та громадську мораль. Правопорушення вчинене повторно протягом року, а саме двічі постановою ГАБІ №436944 від 24.12.2023, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.3 ст.178 КУпАП.

Крім цього, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 217306 від 12.02.2024 року: 12.02.2024 о 23 год. 15 хв. в АДРЕСА_2 , громадянин ОСОБА_1 перебував у громадському місці, а саме на дорозі, неподалік паркової алеї, виражався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою за допомогою предмету схожого на ніж та провокував бійку з перехожими та водіями, внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян.

Таким чином ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Постановою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.05.2024 року вказані справи про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.173 та ч.3 ст.178 КУпАП об`єднано в одне провадження.

ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про день та час розгляду справи, однак в судове засідання не з`явився, заяв чи клопотань суду не надавав.

Відповідно до статті 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, неприбуття в судове засідання особи, що притягується до відповідальності, не перешкоджає судовому розгляду справи за його відсутністю.

У зв`язку із неявкою ОСОБА_1 в судове засідання, суд також звертає увагу, що у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також суд враховує, що ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, з якою відкладення розгляду має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Аналогічну позицію було висловлено у рішеннях ЄСПЛ «Смірнова проти України» та «Карнаушенко проти України».

Тому, враховуючи, що ОСОБА_1 достеменно знав про розгляд справи відносно нього Білоцерківським міськрайонним судом Київської області, не цікавився про її хід, із заявами про відкладення розгляду справи не звертався, а також те, що підстави для відкладення розгляду даної справи відсутні, тому суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши докази, що містяться в справі, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 986425 від 12.02.2024 року, довідки від 13.02.2024, довідки з ІП НП, рапорта від 12.02.2024, відеозапис, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 217306 від 12.02.2024 року, відеозаписи, суддя дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 та ч.3 ст.178 КУпАП, виходячи з наступних підстав.

Так, суд зазначає, що у відповідності до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Зі змісту ст. 9 КУпАП слідує, що адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вимоги ст. 280 КУпАП визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Судом встановлено, що 12.02.2024 о 23 год. 15 хв. в АДРЕСА_2 , громадянин ОСОБА_1 перебував у громадському місці, а саме на дорозі, неподалік паркової алеї, виражався нецензурною лайкою, тобто вчинив дії, що порушили громадський порядок і спокій громадян, а відтак в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

При цьому суддя зазначає, що під час судового розгляду не знайшло підтвердження інших обставин, зазначених у протоколі.

Стаття 178 КУпАП визначає, що розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв на вулицях, у закритих спортивних спорудах, у скверах, парках, у всіх видах громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення) та в інших заборонених законом місцях, крім підприємств торгівлі і громадського харчування, в яких продаж пива, алкогольних, слабоалкогольних напоїв на розлив дозволена відповідним органом місцевого самоврядування, або поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль, - тягне за собою попередження або накладення штрафу від одного до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Ті самі дії, вчинені повторно протягом року після застосування заходів адміністративного стягнення, - тягнуть за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Дії, передбачені частиною першою цієї статті, вчинені особою, яка двічі протягом року піддавалась адміністративному стягненню за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв у заборонених законом місцях або появу в громадських місцях у п`яному вигляді, - тягнуть за собою накладення штрафу від шести до восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до тридцяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Судом також встановлено, 12.02.2024 близько 12 год. 00 хв. у м. Біла Церква, в міському парку «Парк Слави», ОСОБА_1 перебував у громадському місці в п`яному вигляді, чим ображав людську гідність та громадську мораль.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 двічі протягом року піддавався адміністративному стягненню за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.178 КУпАП, тому суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.178 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ст.173 та ч.3 ст.178 КУпАП встановлена та підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи.

При призначенні ОСОБА_1 виду та міри адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушниці, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, її ставлення до вчиненого.

Обставин, що пом`якшують відповідальність, судом не встановлено.

Обставиною, що обтяжує відповідальність є вчинення правопорушень в стані сп`яніння.

Відповідно до ст.36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Згідно зі ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, наклавши на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Також, суддя вважає, що вважає за необхідне визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.178 КУпАП, наклавши на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Тому, на підставі ч.2 ст.36 КУпАП слід остаточно призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та стягнути судовий збір.

Керуючись ст.ст. 23, 24, 27, 33, 34, 35,36, 40-1, 173, 178, 268, 283, 284, 285 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85,00 (вісімдесят п`ять) гривень.

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.178 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119,00 (сто дев`ятнадцять) гривень.

На підставі ч.2 ст.36 КУпАП остаточно призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119,00 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

СуддяО.О. Гребінь