Справа №295/5805/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М. розглянувши матеріали, які надійшли з ГУ ДПС у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 163-1 ч.1 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого в АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення посадова особа ОСОБА_1 вчинив податкового законодавства з питань дотримання платником податків принципу "витягнутої руки" при визначенні об`єкт оподаткування податком на прибуток підприємств за 2018, в результаті встановлено порушення пп.39.1.1. 39.1. та 39.3.3., 39.3.4, 39.3.5, 39.3 ст. 39, ст. 134, п.135.1 ст. 135 ПКУ, в результаті чого занижено податок на прибуток на суму 2070146 грн. за звітний 2018 рік та є триваючим.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, за участю захисника ОСОБА_2 .

Захисник Романов О.В. подав заперечення та клопотання про закриття провадження у справі.

Заслухавши думку захисника, дослідивши матеріали справи, додаткові матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністратині правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. The United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Щодо обґрунтованості поширення на вказану категорію справ гарантій Конвенції необхідно зазначити таке.

Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.

Відповідно звернуто увагу уповноважених осіб на необхідності дотримання правил та процедур під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, прав та гарантій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, належному фіксуванні доказів вчинення правопорушення та їх зберіганні тощо.

У справах проти України ЄСПЛ розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Одночасно практика Європейського суду з прав людини щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення зосереджена навколо фундаментальних засад здійснення правосуддя у справах про адміністративні правопорушення, зокрема, забезпеченні дотримання положень Конвенції в частині реалізації статті 6, яка гарантує кожному право на справедливий суд.

Суд повинен дати оцінку не тільки даним, що додані до протоколу про адміністративне правопорушення, але й доказам, які представлені особою в порядку захисту. Досліджуючи наявні докази суддя дає їм об`єктивну оцінку з точки зору їх достовірності та підтвердження чи спростування обставин, що характеризують діяння особи як правопорушення.

Згідно ст. 163-1 ч.1 КУпАП відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організаційвстановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, поданя яких передбачено законами України. Отже диспозиція статті містить чітко сформульваний склад правопорушення - встановлений законом порядок ведення податкового обліку.

Як вбачається з дослідженого в судовому засіданні акту № 8164/06-30-23-04/33178070 від 10.04.2024 предметом документальної позапланової виїзної перевірки було дотримання ТОВ "ДАСТ" принчипу "витягнутої руки" у контрольованих операціях за 2018 рік, а нарахування додаткових сум податку на прибуток за 2018, стало наслідком не відсутності податкового обліку чи порушення встановленого законом порядку його ведення, а обраного контролюючим органом іншого методу оцінки активів, ніж той, який був застосований ТОВ "ДАСТ", що відобраено у самому акті перевірки.

З аналізу законодавчих положень пп.39.1.1.,39.1.2.,39.1.4. п. 39.1 ст. 39, п.39.3. ст. 39, 39.3.2.1.,39.3.2 п. 39.3 ст. 39, пп. 39.5.2.2.11, 39.5.2. п. 39.5 ст. 39 ПКУ осоновним критерієм обрання того чи іншого методу відповідності умов контрольоваої операції принципу "витягнутої руки" є не чітке визначення певних умов, а поняття доцільність, тобто оціночне поняття. При цьому, закон допускає застосування контролюючим органом іншого методу оцінки активів, ніж той, який був застосований на підкнтрольному підприємстві.

За таких обставин, коли законодавчо визначено можливість суб`єкта підприємницької діяльності обирати буль-який метод визначення умов контрольованої операції "витягнутої руки" з тих, що перелічені у п. 39.3 ст. 39 ПКУ, й ним обрано один з таких меодів, відповідальність посаових осіб відповідного платника податків за ст. 163-1 ч.2 КУпАП виключається, навіть за умови, що контролюючий орган зі свого боку скористався своїм правом та визнав доцільним обрання іншого методу умов контрольованої операції принципу "витягнутой руки" під час обрахування податку на прибуток, що підлягає сплати за звітний період.

Судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення складено лише на підставі вищевказаного акту.

Проте, висновки викладені в акті перевірки, є відображенням дій праціників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків. При цьому, згідно п.п.39.5.2.19 ст. 39 ПКУ акт перевірки повинен бути вручений протягом двох робочих дн з даи його складання платнику податків та згідно п.п.39.5.2.20 вказаної статті в разі незгоди платника податків з висновкми перевірки, він має право протягом 30 днів з дня отримання акту подати свої заперечення. Такі заперечення розглядаються протягом 30 днів, що настають за днем їх отримання, а платнику податків надсилається відповідь у порядку визначеному ст. 58 ПКУ, для наділсання (вручення) податкових повідомлень-рішень.

Як вбачається з веб-сайту "Укрпошта" акт отримано представником ТОВ "ДАСТ" 11.04.2024, отже на час складання протоколу строк для подання заперечень ще не сплив, що також не може свідчити про обгрунтованість та безперечність висноків викладених в акті.

ТОВ "ДАСТ" згідно заперечень захисника має намір до закінчення строку визначеного ст. 39 ПКУ подаи свої заперечення.

Крім того, в матеріалах справи відсутні дані з приводу того, що за наслідками проведеної перевірки контролюючий орган прийняв відповідне повідомлення-рішення, чи інший вид рішення, зобов`язання за яким набуло статусу узгодженого, тобто обов`язкового до сплати платником податку, а тому за відсутності доказів зворотного, ОСОБА_1 не може вважатися особою, винноюу вчиненні адміністративного правопорушення.

Таким чином, судом встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки складу правопорушення, передбаченого ст. 163-1 ч.1 КУпАП, що свідчить про відсутність вини, а відтак робить неможливим притягнення його до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністартивна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Обов`язок щодо збирання доказі покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно с п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останнім інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-1 ч.1 КУпАП., що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 163-1 ч.1 КУпАП - закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя С.М.Костенко