Провадження № 3/641/1266/2024 Справа № 641/2720/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2024 року м. Харків

Суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова Богдан М.В., за участю особи, відносно якої складений протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого на посаді начальника відділення офіцерів запасу і кадрів ІНФОРМАЦІЯ_2 , з вищою освітою, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов протокол № 7 про адміністративне правопорушення від 11 березня 2024 року, згідно якого, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника відділення офіцерів запасу і кадрів ІНФОРМАЦІЯ_2 в порушення вимог пунктів 22.5 та 22.6 глави 22 розділу ІІ Положення, 13.06.2022 року в період дії воєнного стану з військового обліку безпідставно виключив офіцера запасу, старшого лейтенанта ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі довідки та постанови ВЛК (а не свідоцтва про хворобу) про визнання непридатним до військової служби та без її розгляду і затвердження ВЛК регіону, чим вчинив військове адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, а саме: недбале ставлення військової службової особи до військової служби в умовах особливого періоду.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що вину у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП не визнає, також вказав, що до протоколу про адміністративне правопорушення не додано належних доказів. Крім того, просив, врахувати його характеристику з місця проходження військової служби, наявність нагород за участь у бойових діях та перебуванні на його утриманні двох неповнолітніх дітей.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного.

Наказом №135 від 12.06.2022 р. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 призначено на посаду начальника відділення офіцерів запасу і кадрів ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з ч. 2 ст. 7 КпАП України провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Статтею 245 КпАП України передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною другою статті 172-15 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за недбале ставлення військової службової особи до військової служби, вчинене в умовах воєнного стану.

Недбале ставлення до служби передбачає невиконання або неналежне виконання службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них. При цьому, якщо особа не мала реальної можливості взагалі проявити ставлення до своїх службових обов`язків, то не можна говорити про те, що воно було недбалим чи несумлінним (хвороба, відсутність досвіду, нетривалість служби). Недбале ставлення військової службової особи до своїх службових обов`язків характеризує, перш за все, об`єктивну сторону вчиненого і виявляється в тому, що за наявності в особи реальної можливості діяти так, як того вимагають інтереси служби, винний або взагалі не діє, не виконує службові обов`язки, або хоча і діє, але виконує ці обов`язки неналежним чином, не відповідно до закону або відповідно до нього, проте неякісно, неточно, неповно, несвоєчасно, поверхово, всупереч з установленим порядком і тією обстановкою, що склалася, тощо.

Верховний Суд України у своїй постанові від 21.05.2021 року справі № 185/12161/15-к вказав, що, при встановленні недбалого ставлення до військової служби у формі невиконання службових (посадових) обов`язків необхідно встановити, що винний зобов`язаний був вчинити ті дії, невиконання яких ставиться йому за вину. Військова службова особа може відповідати за недбале ставлення до військової служби лише у тому випадку, коли вона не тільки повинна була через свій службовий обов`язок виконати ті чи інші дії, але й могла, тобто мала реальну можливість виконати їх належним чином. Якщо військова службова особа перебувала у таких умовах, за яких не мала фактичної можливості належно виконати свої службові (посадові) обов`язки, то відповідальність за недбале ставлення до військової служби виключається..

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан строком на 30 діб, в подальшому був неодноразово продовжений і діяв на вказані дати.

Відповідно до ст..ст. 11, 16, 17 Закону України «Про Статут внутрішньої служби Збройних Сил України», необхідність виконання завдань оборони України, захисту її суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності, а також завдань, визначених міжнародними зобов`язаннями України покладає на військовослужбовців, крім іншого, такі обов`язки: свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок; бути хоробрим, ініціативним і дисциплінованим; беззастережно виконувати накази командирів (начальників).

Кожний військовослужбовець зобов`язаний виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою. Ці обов`язки визначаються статутами Збройних Сил України, а також відповідними посібниками, порадниками, положеннями, інструкціями.

На військовослужбовців під час перебування на бойовому чергуванні, у внутрішньому і гарнізонному наряді, а також під час виконання інших завдань покладаються спеціальні обов`язки. Ці обов`язки та порядок їх виконання визначаються законами і статутами Збройних Сил України, а також іншими нормативно-правовими актами, що приймаються на основі законів і статутів Збройних Сил України.

Відповідно до частин першої - третьої статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Постановою судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 01 квітня 2024 року адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП - повернуто до Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони для належного оформлення. Згідно вказаної постанови, суд зазначив, що, в протоколі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, та містяться посилання щодо не дотримання положень вимог закону посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 в період дії воєнного стану щодо безпідставного виключення офіцерів запасу з військового обліку, але відсутні посилання на дії чи бездіяльність ОСОБА_1

01 травня 2024 року до суду повторно надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.

Так, у відповідності до ч.1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Перевіривши надані матеріали у порядку, передбаченому ст. 278 КУпАП, суд приходить до висновку про необхідність повернення матеріалів для доопрацювання, виходячи із наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення зокрема вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Так, ст. 256 КУпАП передбачені обов`язкові реквізити протоколу про адміністративне правопорушення, зокрема, передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення має бути зазначена суть адміністративного правопорушення.

Аналогічне положення передбачене п. 4 розділу ІІ Інструкції з оформлення протоколів про військові адміністративні правопорушення, затв. наказом Міністерства оборони України від 23 жовтня 2021 року №329.

При цьому суть адміністративного правопорушення повинна бути викладена таким чином, щоб було зрозуміло, де та за яких обставин воно було вчинене, в яких саме діях або бездіяльності відобразилося. Фактично опис суті правопорушення має відповідати диспозиції правової норми, яка передбачає відповідальність за вказане правопорушення. При її викладенні необхідно відображати склад адміністративного правопорушення: об`єкт, об`єктивну сторону, дані про суб`єкт та суб`єктивну сторону проступку.

Відповідно до п. 7 розділу ІІ Інструкції з оформлення протоколів про військові адміністративні правопорушення, затв. наказом Міністерства оборони України від 23 жовтня 2021 року № 329, до протоколу долучаються матеріали (докази), що підтверджують факт вчинення військового адміністративного правопорушення (рапорти посадових осіб, заяви, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків правопорушення, інші документи, які стосуються правопорушення). Обов`язок щодо збирання доказів та оформлення матеріалів про військове адміністративне правопорушення покладається на уповноважену посадову особу, яка складає протокол.

Як вбачається зі ч. 2 ст. 172-15 КУпАП відповідальність настає за недбале ставлення військової службової особи до військової служби, вчинених в умовах особливого періоду.

Стаття 172-15 КУпАП за своїм змістом є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст. 172-15 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння. Серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний чинний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.

В той же час, у протоколі про адміністративне правопорушення № 7 від 11.03.2024 року не зазначено, час та місце вчинення адміністративного правопорушення, не викладена суть вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а також з протоколу та долучених до нього матеріалів неможливо визначити, які саме дії чи бездіяльність, та у зв`язку з чим дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП та в чому саме полягало недбале ставлення до військової служби.

Об`єктивна сторона цієї частини статті полягає у недбалому ставленні спеціального суб`єкта, вчинене в умовах особливого періоду.

Разом з тим, в протоколі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, та містяться посилання щодо не дотримання положень вимог закону посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 в період дії воєнного стану щодо безпідставного виключення офіцерів запасу з військового обліку, та відсутні посилання на дії чи бездіяльність ОСОБА_1 .

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статтею 172-15 КУпАП, не доведена належними, допустимими та достатніми доказами по справі.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження в справі щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-15 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі у відношенні ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду в десятиденний строк з дня її оголошення.

Суддя- М. В. Богдан