Справа 688/1819/24
№ 3/688/660/24
Постанова

Іменем України

26 квітня 2024 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Козачук С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від в.о. начальника Головного управління ДПС у Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки с. Городнє Краснокутського району Харківської області, проживаючої по АДРЕСА_1 , продавця (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 10 листопада 2000 року Шепетівським МРВ УМВС України в Хмельницькій області, РНОКПП НОМЕР_2 ),

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №1901/10/22-01-07-05 від 10 квітня 2024 року, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, щопорушено порядок розрахунків із споживачами, а саме: у розрахунковому документі встановленої форми та змісту відсутні обов`язкові реквізити штрихового значення марки акцизного податку (її серії та номеру). Згідно положення МФУ №13 від 21.01.2016 року «Про форму та зміст розрахункових документів» (із змінами та доповненнями) у разі відсутності хоча б одного з обов`язкових реквізитів у фіскальному чекові такий розрахунковий документ вважається не розрахунковим чим порушено вимоги п.п. 1, 2 ст. 3 розділу ІІ Закону Украни «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР від 06 липня 1995 року (із змінами). Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, у якій просила розгляд справ провести у її відсутність, вину у вчиненні правопорушення визнала, щиро розкаялась у вчиненому.

За таких обставин, визнаю можливим справу розглянути без участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки перешкод для такого розгляду, визначених ч.3 ст.268 КУпАП, не має.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дійшла наступних висновків.

Статтею 245 КУпАП визначено завдання провадження в справах про адміністративні правопорушення. Такими, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до положень ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення, у якому крім іншого зазначають відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання..

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності

В порушення вищевказаних норм в протоколі про адміністративне правопорушення №1901/10/22-01-07-05 від 10 квітня 2024 року не зазначено місце і час вчинення правопорушення ОСОБА_1 .Також, у складеному відносно ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено в чому саме полягає суть вчинених нею дій (бездіяльності), які утворюють склад адмінстративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, не вказано в чому саме полягало порушення останньою порядку проведення розрахунків із споживачами.

Отже, в протоколі про адміністративне правопорушення №1901/10/22-01-07-05 від 10 квітня 2024 року не зазначено (не розкрито) суть правопорушення, яке ставиться у провину ОСОБА_1 , виходячи із диспозиції ч. 1 ст. 155 -1 КУпАП, обвинувачення є неконкретим, не вказано, які саме дії або бездіяльність були допущені, що призвели до порушення встановленого порядку проведення розрахунків та за який час (період) їх вчинено.

Крім того, суб`єкт правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП є спеціальний, тобто особа, яка на певній правовій підставі (трудові відносини тощо) проводить розрахункові операції або відповідно до своїх обов`язків має компетенцією щодо організації проведення розрахункових операцій.

Зазначений висновок підтверджується і тим, що санкція ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачає два окремих суб`єкти, на яких може бути накладено стягнення за вчинення такого правопорушення, а саме: особи, які здійснюють розрахункові операції та посадові особи. Накладення стягнення за порушення порядку проведення розрахункових операцій на інших осіб не передбачається, внаслідок чого порушення порядку проведення розрахункових операцій з боку інших осіб не становить складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

З протоколу та копії акту (довідки) фактичної перевірки від 12.04.2024 року слідує, що ОСОБА_1 працює на посаді продавця в магазині ФОП ОСОБА_2 , проте доказів цього до матеріалів справи не долучено.

Матеріали справи містять лише протокол про адміністративне правопорушення та копію акту (довідки) фактичної перевірки, при цьому вказані докази не містять посилань на посадову інструкцію чи інший документ, якими на ОСОБА_1 покладено вищезазначені обов`язки. Інших доказів на підтвердження винуватості останньої до матеріалів справи не додано

В розумінні КУпАП актом звинувачення є саме протокол про адміністративне правопорушення. А тому, формулювання обвинувачення, яке викладається уповноваженою особою в протоколі про адміністративне правопорушення, є важливою умовою справедливого та об`єктивного судового розгляду.

Відомості, надані особі відносно якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності повинні бути достатніми для повного розуміння останньою суті висунутого проти неї обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.

Суд наголошує на тому, що він не вправі самостійно змінювати суть обвинувачення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення, як і не має права самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

У справі "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyeva v. Russia", рішення від 30.05.2013 р., заява N 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення ("проведення несанкціонованого пікету"), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Допущенні порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення позбавляють суд можливості здійснити повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а отже досягти завдань провадження в справі про адміністративне правопорушення, що в свою чергу є перешкодою для розгляду адміністративної справи по суті, з`ясування її обставин.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України» від 08.07.2010 року, суд, зокрема, зазначив, що адміністративні правопорушення через суворість санкцій, слід відносити до фактично кримінальних правопорушень, з усіма гарантіями статті 6 Конвенції та, відповідно, й статті 2 Протоколу № 7 до Конвенції.

В силу імперативного припису, викладеного у п. «а» ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.

А тому, оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення з порушенням процесуальних норм призвело до порушення вимог ст.ст. 1, 256 КУпАП та прав особи, відносно якої їх складено і позбавляє її права відстоювати свою невинуватість, що нівелює принципи судочинства по справам про адміністративне правопорушення, а також порушує її право на захист, що регламентовано положеннями ст. 63 Конституції України.

Відповідно до положень п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а тому покладення на суд обов`язків ініціювати збір доказів для доказування вини особи суперечить принципам об`єктивності та неупередженості суду при розгляді справи та є неприпустимим.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне повернути матеріали справи про адміністративне правопорушення для належного оформлення до ГУ ДПС у Хмельницькій області, оскільки наведені порушення закону є істотними і не можуть бути усунені в судовому засіданні

Керуючись ст.ст. 245, 254, 256, 278, 283 КУпАП, суддя

постановив:

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернути до Головного управління ДПС в Хмельницькій області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Світлана КОЗАЧУК