Справа № 214/229/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

12 березня 2024 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Попов В.В., розглянувши адміністративну справу, що надійшла з Відділення поліції №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 89 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №996151 від 14.12.2023 року, 14.12.2023 року, приблизно о 14 год. 50 хв., ОСОБА_1 біля буд. АДРЕСА_2 , в зеленій зоні утримував у неволі оленів без створення умов, що відповідають їх біологічним, видовим та індивідуальним особливостям, а саме відсутність навісу та інших споруд для захисту від погодних умов, а також самицю лева на прізвисько « ОСОБА_2 » утримував у вольєрі меншому ніж встановлені законом мінімальні норми площ, чим порушив ст. 8 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» та тим самим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 89 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, пояснив, що обставини, викладені у протоколі не відповідають дійсності.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступного.

Частиною 1 ст. 89 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за жорстоке поводження з тваринами - знущання над тваринами, у тому числі безпритульними, що спричинило їх мучення, завдало їм фізичного болю, страждань, але не призвело до тілесних ушкоджень, каліцтва чи загибелі, залишення тварин напризволяще, а також інші порушення правил утримання та поводження з тваринами.

Згідно ст. 8 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» утримання диких тварин у неволі допускається, якщо створені умови, що відповідають їх біологічним, видовим та індивідуальним особливостям. Утримання диких тварин у неволі без створення відповідних умов не допускається.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, до матеріалів справи, в якості доказу вчинення ОСОБА_1 правопорушення додано: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №996151 від 14.12.2023 року; рапорт про отримання заяви; депутатське звернення про необхідність проведення перевірки законності утримання ОСОБА_1 диких тварин; докази належності ОСОБА_1 тварин.

Дослідивши долучені до протоколу докази, кожен окремо та у їх сукупності, суд дійшов висновку, що такими не доводяться обставини, викладені у протоколі щодо порушення ОСОБА_1 умов утримання диких тварин, позаяк жоден із доказів не містить даних щодо розміру вольєру, в якому утримується левиця, фіксації проведення його замірів, доказів порушення утримання оленів відсутності навісів або споруд для захисту від погодних умов, тощо. Також протокол не містить даних про свідків, що позбавляє суд можливості допитати таких у судовому засіданні. При цьому, суд зазначає, що сам по собі протокол не є доказом вчинення адміністративного правопорушення, а лише фіксує події, які повині бути підтверджені відповідними доказами.

Частиною 2 ст. 251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Враховуючи, що у суду відсутні докази, які у своїй сукупності беззаперечно доводили б винність ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 89 КУпАП та дійсність самого факту вчинення ним такого правопорушення, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, ч. 1 ст. 89, ст.ст. 247, 268, 283-285 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 89 КУпАП, у відношенні ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В. В. Попов.