Справа № 632/1899/23
Провадження № 3/632/78/24
25 квітня 2024 р. м. Первомайський
Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Журавель О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від ВП № 1 Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -
В С Т А Н О В И Л А:
Постановою судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 25 квітня 2024 року провадження по адміністративній справі щодо ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 130 КУпАП закрито на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП.
Постанова суду вмотивована тим, що матеріали провадження не містять достовірних відомостей, з яких можна було б беззаперечно, за принципом «поза розумним сумнівом» встановити факт відмови ОСОБА_1 від проходження огляду на стан алкогольного спяніння на місці зупинки транспортного засобу та у закладі охорони здоров`я. При цьому, суд констатував, що при складанні протоколу уповноваженими особами мало місце недотримання вимог ст.ст. 251, 252, 255, 266 КУпАП, п.п. 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 грудня 2008 року № 1103 (надалі-Порядок) та п. 1, 3, 4 Розділу Х Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженою Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2015 № 1395 (надалі Інструкція).

Зокрема, положеннями ст. 266 КУпАП передбачено, що огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення.

У разі згоди особи, яка керувала транспортним засобом, на проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, огляд на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Наявні матеріали відеозапису долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення. Результати огляду зазначаються в акті огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів. Акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів складається у двох примірниках, один з яких вручається особі, щодо якої проводився цей огляд. У разі виявлення стану алкогольного сп`яніння в результаті проведення огляду з використанням спеціальних технічних засобів складається протокол про адміністративне правопорушення, до якого долучаються акт огляду на стан сп`яніння та роздруківка із результатом огляду з використанням спеціального технічного засобу (у разі наявності).

За змістом п. 2, 3, 4, 5, 6, 8 Порядку огляду підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі - стан сп`яніння), згідно з ознаками такого стану, установленими МОЗ і МВС. огляд проводиться, зокрема, поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів (законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, які відповідають вимогам законодавства про метрологію та метрологічну діяльність). Огляд на місці зупинки транспортного засобу проводиться, зокрема, із застосуванням технічних засобів відеозапису. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення. Результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються в акті огляду, форма якого затверджується МОЗ за погодженням з МВС. У разі встановлення стану сп`яніння результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються в протоколі про адміністративне правопорушення, до якого долучається акт огляду. Підтвердження стану сп`яніння в результаті огляду та згода водія транспортного засобу з результатами такого огляду є підставою для його притягнення згідно із законом до відповідальності. Водій транспортного засобу, що відмовився від проведення огляду на місці зупинки транспортного засобу або висловив незгоду з його результатами, направляється поліцейським для проведення огляду до відповідного закладу охорони здоров`я. У разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я поліцейський із застосуванням технічних засобів відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду.

При цьому, суд звертає увагу, що Розділом ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року №1026, передбачено, що відеозйомка ведеться безперервно.

Матеріали справи містять диск з відеозаписами, разом з цим, на відеозаписах не відображено процедуру відмови ОСОБА_1 від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, що не дає змоги всебічно, повно та неупереджено встановити всі обставини справи. Наявні відеофайли, містять відеозапис, де ОСОБА_1 погоджується пройти огляд на стан сп`яніння на місці, потім запис переривається, і починається із моменту складення протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, щодо ОСОБА_1 (відеофайл від 11 листопада 2024 року). Жодних інших належних та допустимих доказів на підтвердження відмови ОСОБА_1 від проведення процедури огляду на перебування у стані алкогольного сп`яніння, зокрема на місці зупинки автомобіля, не надано.

Незважаючи на послідовність дій, передбачених, зокрема п. 2, 3, 4 Порядку, 11 листопада 2023 року інспектором СРПП ВП № 1 Лозівського РВП ГУНП в Харківській області Ігнатьєвим М.О. складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 012313 щодо ОСОБА_1 , згідно з яким , ОСОБА_1 , 11 листопада 2023 року о 20 год. 30 хв., перебуваючи на вулиці Центральній у місті Первомайський Лозівського району Харківської області, здійснював керування транспортним засобом автомобілем ВАЗ-21104, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння запах алкоголю з порожнини роту, порушення мови. Від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння відмовився, чим порушив вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху (надалі - ПДР), повторне протягом року, правопорушення передбачене частиною першою цієї статті, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 130 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь.

Тобто, сам обов`язок щодо збирання доказів, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Такий висновок неоднаразово висловлений Європейським судом з прав людини.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом, зазначене викладено в п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 у справі «Кобець проти України».

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до скоєння правопорушення. Адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень (п.110 рішення ЕСПЛ у справі «Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97).

Також, в справі «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» (№46477/99), Європейський суд з прав людини зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06 грудня 1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Суд зауважує, що в справах проти України Європейський Суд розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КУпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним (див. пункт 33 рішення у справі «Гурепка проти України» (F 2)) та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.

Таким чином, маючи вказані належні і допустимі докази погодження особи на огляд на місці зупинки транспортного засобу із застосуванням технічних засобів, уповноважений орган не провів відповідну процедуру та склав протокол про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 130 КУпАП, зазначивши про відмову водія ОСОБА_1 від огляду на місці зупинки транспортного засобу із застосуванням технічних засобів, не надавши при цьому жодного належного та допустимого доказу, чим порушив вимоги чинного законодавства щодо доведеності всіх обставин вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 .

Такі виявлені судом порушення щодо неналежного виконання уповноваженим суб`єктом своїх професійних обов`язків, призвели до того, що суд позбавлений можливості визначити чи мало місце адміністративне правопорушення, яке ставиться в провину ОСОБА_1 .

За приписами ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

При цьому, згідно із ст. 1, 6, 7 Закону України «Про Національну поліцію», Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації.

Зі змісту ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» вбачається, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Положеннями ст. 282 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа), який розглядає справу, встановивши причини та умови, що сприяли вчиненню адміністративного правопорушення, вносить у відповідний державний орган чи орган місцевого самоврядування, громадську організацію або посадовій особі пропозиції про вжиття заходів щодо усунення цих причин та умов. Про вжиті заходи протягом місяця з дня надходження пропозиції повинно бути повідомлено орган (посадову особу), який вніс пропозицію.

В той же час, чинний КУпАП не містить правових норм реагування судом, як органом, що здійснює розгляд адміністративних матеріалів згідно своєї компетенції, в разі виявлення в ході такого розгляду вищевказаних обставин.

За вказаних обставин, суд вважає необхідним для усунення подібних порушень законодавства довести вищевикладені обставини до відома начальника ВП № 1 Лозівського РВП ГУНП в Харківській області шляхом винесення окремої ухвали, застосувавши загальні принципи верховенства права, невідворотності покарання та аналогію закону відповідно до норм ЦПК та КАС, які містить такий інститут судового реагування, як окремі ухвали.

Таке недобросовісне виконання своїх обов`язків уповноваженим суб`єктом, який оформляв матеріали справи про адміністративне правопорушення до виконання своїх службових обов`язків є наслідком уникнення правопорушником адміністративної відповідальності, якщо таке мало місце.

Враховуючи вищевикладене, з метою усунення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, суд вважає за необхідне довести вищевикладені обставини до відома начальника ВП № 1 Лозівського РВП ГУНП в Харківській області для відповідного реагування, у тому числі проведення необхідно навчання особового складу, і надання правової кваліфікації діям всіх працівників патрульної поліції, які брали участь оформленні матеріалів справи щодо протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 012313 від 11 листопада 2023 року.

Про результати перевірки прошу повідомити Первомайський міськрайонний суд Харківської області.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.1, 7, 245,282 КУпАП, суддя

У Х В А Л И В:

Обставини, викладені в окремій ухвалі довести до відома начальника ВП № 1 Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 для реагування в межах повноважень.

Копію окремої ухвали направити начальнику ВП № 1 Лозівського РВП ГУНП в Харківській області Уманцю Валерію.

Про розгляд окремої ухвали повідомити Первомайський міськрайонний суд Харківської області протягом місяця з дня отримання копії даної ухвали та роз`яснити, що залишення посадовою особою без розгляду окремої ухвали суду або невжиття заходів до усунення зазначених в ній порушень закону,а так само несвоєчасна відповідь на окрему ухвалу суду тягне за собою адміністративну відповідальність визначену ст. 185-6 КУпАП України.

Окрема ухвала по справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом 10 (десяти) днів з дня винесення шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя О. О. Журавель