ЄУН № 337/2490/24
Провадження № 3/337/1002/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2024 року Суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя Ширіна Світлана Анатоліївна, розглянувши адміністративні протоколи серії АА № 090959, АА № 90958,ВАВ 907829, які надійшли з УПП в Запорізькій області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працює: ТОВ Хортичанка Железняков», пекар, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. ст. 185, 173, 184 ч. 1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А :

29.04.2024 року до Хортицького районного суду м. Запоріжжя надійшла адміністративна справа про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ст.185 КУпАП. Цього ж дня до суду надійшла адміністративна справа про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП. 30.04.2024 року до суду надійшла ще одна адміністративна справа про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП.

На підставі викладеного та беручи до уваги вимоги ст.36 КУпАП - справи відносно однієї особи повинні бути об`єднані та розглядатись в одному провадженні, суддя вважає за необхідне матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП за протоколом серії АА № 090959, об`єднати в одне провадження з адміністративними матеріалами про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173, 184 ч. 1 КУпАП та присвоїти один єдиний номер справи ЄУН № 337/2490/24, (провадження 3/337/1002/2024).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 090959, 12.04.2024 о 21-05 годині АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , не виконала неодноразове розпорядження поліцейського ОСОБА_2 , про припинення правопорушення, а саме дрібного хуліганства, в формі нецензурної лайки та погрози фізичною розправою в бік ОСОБА_3 , за що передбачена адміністративна відповідальність, передбачена ст. 185 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 090958, 12.04.2024 року о 21-05 годині АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , виражалась нецензурною лайкою та чіплялася до ОСОБА_3 , а також ОСОБА_1 , погрожувала фізичною розправою, внаслідок чого порушила громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена адміністративна відповідальність, передбачена ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ 907829, 09.04.2024 року о 13-55 годині перебуваючи за адресою АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 , ухиляючись від виконання передбачених законодавством обов`язків, щодо забезпечення необхідних умов життя та виховання своїх малолітніх дітей, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , 29.12.2021 року, що привело до того, що діти залишились без батьківського піклування та по стану покинутих дітей були доставлені до МДЛ № 5, м Запоріжжя, мати своїми діями порушує вимоги ст. 150 СК України, тим самим ОСОБА_1 , вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.184 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 , не з`явилась за невідомою суду причиною, про місце, день та час розгляду адміністративного протоколу відносно нього, повідомлявся належним чином, шляхом надіслання судових повісток засобами мобільного зв`язку за допомогою застосунку «Viber, за таких обставин, суддя вважає , що правопорушник не з`явився до суду без поважних причин.

Суддя вважає, що ОСОБА_1 , мала об`єктивну можливість особисто, в повній мірі реалізувати свої права передбаченої ст.286 КУпАП. Остання не була позбавлена можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушень.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Кодексом про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови) , що приймається в конкретній справі. В ній зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації .

Відповідно до вимог ст.245, ст.280, ст.256 Кодексу України про адміністративні правопорушення , одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні а також інші обставини, які мають значення для справи.

Адміністративна відповідальність в Україні і процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях (рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 р. №23-рп/2010).

Однією з таких правових презумпцій є закріплена уст.62 Конституції України презумпція невинуватості, згідно якої особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку. Ніхто незобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Адміністративні стягнення має на меті покарання порушника, запобігання скоєнню нових правопорушень. Про те покарання не є самоціллю, воно виступає необхідним засобом виховання правопорушника і запобігання правопорушенням.

У статті 17 Закону України від 23.02.2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «При розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15 травня 2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Європейський суд з прав людини у справі «Скоппола проти Італії» від 17.09.2009 року (заява № 10249/03) зазначив, що складовим елементом принципу верховенства права є очікування від суду застосування до кожного злочинця такого покарання, яке законодавець вважає пропорційним.

Частина 2 ст. 61 Конституції України передбачає, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Системний аналіз та юридичний зміст положень ч.2 ст. 61 Конституції України свідчить про те, що в основу притягнення до юридичної відповідальності має бути покладений конкретний склад правопорушення, яке скоїла особа.

Відповідно до ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Дослідивши матеріали про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 та ст. 185, 184 ч. 1 КУпАП , суддя вважає винність правопорушниці підтверджується сукупністю даних, які є у матеріалах справи : протоколами про адміністративне правопорушення, рапортами співробітника поліції, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , з яких вбачаються повністю викладені в протоколах обставини вчинення гр. ОСОБА_1 , правопорушень.

Відповідно ст. 33 КпАП України, при накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер скоєного правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини які пом`якшують відповідальність.

Дії гр. ОСОБА_1 , кваліфіковані суддею за ст.185 КУпАП як злісна непокора на вимогу поліцейського та за ст.173 КУпАП, як дрібне хуліганство, за ч.1 ст.184 КУпАП, як невиконання батьками обов`язків щодо виховання дітей.

Суддя вважає, що надані суду докази є належними та допустимими, оскільки зібрані в установленому законом порядку, і в своїй сукупності, взаємозв`язку, достатності та достовірності повністю підтверджують фактичні обставини вчинення ОСОБА_1 , даних адміністративних правопорушень, та винуватість в них ОСОБА_1 . Підстав сумніватися в достовірності вказаних доказів у судді немає.

Об`єктивно з`ясувавши обставини справи, повно та всебічного дослідивши надані суду докази, особу правопорушниці, яка вчинила ряд правопорушень, суддя вважає ОСОБА_1 , за ст.185 та ст.173, 184 ч.1 КУпАП стягнення слід визначити необхідним та достатнім для досягнення ст.23 КУпАП мети, зокрема виховання в дусі додержання законів України та запобігання вчиненню нових правопорушень, адміністративне стягнення в межах санкцій статей, за якими кваліфіковані правопорушення у вигляді штрафу.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Керуючись ст. ст. 9, 23, 32, 33, 36, 173, 185, 221, 245, 256, 280, 283, 284, 286 КУпАП , ЗУ «Про судовий збір», суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватою у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.173 та ст.185, 184 ч. 1 КУпАП та призначити ОСОБА_1 , за ст.185 КУпАП адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі восьми неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 136(сто тридцять шість гривень), 00 коп., за ст.173 КУпАП адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85( вісімдесят п`ять) гривень, 00 коп, ч. 1 ст.184 КУпАП адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 850 гривень.

На підставі ст.36 КУпАП остаточно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 850 гривень.

Згідно ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником в прибуток держави не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу за наступними реквізитами: Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/ТГ м.Запорiжжя/21081100, Код ЄРДПОУ отримувача: 37941997,Код банку (МФО): 899998, Рахунок: UA0008479, Код класифікації доходів бюджету:21081100

У разі несплати у встановлений законом строк штрафу, на підставі ст.308 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у примусовому порядку подвійний розмір штрафу, тобто 1700 гривні.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави (Банк отримувача :Казначейство України (ЕАП); Отримувач: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; Код ЕДРПОУ отримувача:37993783; Номер рахунку отримувача : UA0026001 , Код класифікації доходів бюджету : 22030106) судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 605,60 грн.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Хортицький районний суд м. Запоріжжя на протязі 10 днів з дня її проголошення.

Суддя

Хортицького районного суду С.А. Ширіна

м. Запоріжжя