БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 3/356/184/24
Справа № 356/244/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2024 Березанський міський суд Київської області у складі судді Дудар Т.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління Державної податкової служби у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , фізичної особи-підприємця,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 720/10-36-07-08 від 26.03.2024, 26.03.2024 ГДІ ГУ ДПС у Київській області ОСОБА_2 при проведенні фактичної перевірки фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) встановлено, що ФОП ОСОБА_1 вчинила порушення порядку проведення розрахунків, а саме: перевіркою встановлено факт реалізації алкогольних напоїв (горілка «Грін дей», 0,7) за 26.02.2024 без зазначення у фіскальних чеках марки акцизного податку (серія та номер) при реалізації (торгівлі) алкогольними напоями, чим встановлено факт незастосування РРО та не видачі відповідного розрахункового документа встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, чим порушено п. 1, п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року № 265/95 ВР. ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Права, передбачені ст. 268 КУпАП, ОСОБА_1 , як особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, судом роз`яснено.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення не визнала, пояснила, що за вказане у протоколі про адміністративне правопорушення від 26.03.2024 діяння її вже було притягнуто до відповідальності податковою службою.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Частиною 1 ст. 155-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, що тягне за собою накладення штрафу на осіб, які здйснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі встановлено Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06 липня 1995 року (далі Закон).

Так, зокрема, п. 1, 2 ст. 3 Закону передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок. Надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти). Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги.

Згідно з копією акту (довідки) фактичної перевірки від 26.03.2024 при проведенні 26.03.2024 перевірки господарської одиниці павільйону, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , суб`єкта господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 встановлено порушення: п. 1, 2 ст. 3 Закону України від 06.07.95 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (зі змінами та доповненнями) (а.с. 2-5).

Судом досліджено: протокол про адміністративне правопорушення № 720/10-36-07-08 від 26.03.2024 (а.с. 1); копію акту (довідки) фактичної перевірки від 26.03.2024 (а.с. 2-5); копію письмових пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 від 26.03.2024 (а.с. 6).

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

За положеннями ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За змістом вимог ст. 256, ч. 1 ст. 257 КУпАП питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише у межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суд не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, або їх виключати, адже у протилежному випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст. 213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу.

Суд не може виходити за межі фабули правопорушення інакше, ніж зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, і в зазначенні дати вчинення правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, зокрема, протокол про адміністративне правопорушення № 720/10-36-07-08 від 26.03.2024, судом встановлено, що ОСОБА_1 інкримінується те, що вона вчинила порушення порядку проведення розрахунків, а саме: перевіркою встановлено факт реалізації алкогольних напоїв (горілка «Грін дей», 0,7) за 26.02.2024 без зазначення у фіскальних чеках марки акцизного податку (серія та номер) при реалізації (торгівлі) алкогольними напоями, чим встановлено факт незастосування РРО та не видачі відповідного розрахункового документа встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, чим порушено п. 1, п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року № 265/95 ВР.

Тобто, з фабули, викладеної у протоколі про адміністративне правопорушення вбачається, що порушення було вчинено 26.02.2024, тому суд дійшов висновку, що стягнення за вчинення вищевказаного правопорушення могло бути накладене на винну особу не пізніше 26.05.2024, оскільки правопорушення було вчинене 26.02.2024.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

В узагальненому науково-консультативному висновку від 07.11.2017 Науково-консультативна рада (далі - НКР) при Вищому адміністративному суді України (далі - ВАСУ) зазначила, що пункт 7 частини першої статті 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

За логічним тлумаченням абзацу першого статті 247 КУпАП, встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Відтак, під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, вина особи не встановлюється.

За таких обставин суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. 38, 155-1, 247, 283, 284, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Т. В. Дудар