Справа № 358/198/24 Провадження № 3/358/225/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Лебединець Г.С., за участю особи, у відношенні якої складений адміністративний протокол ОСОБА_1 , його захисника адвоката Ковальського В.В., розглянув справу, яка надійшла з ВП № 2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,-

-за ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 475938 від 01.02.2024, ОСОБА_1 10.01.2024 об 11-00 год перебуваючи на площі біля магазину «АТБ» в м.Богуслав, вул.Заросянська, 22, а саме в громадському місці висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян. За вказані дії у відношенні ОСОБА_1 складений протоколу за ст.173 КУпАП.

Крім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №475939 від 01.02.2024, 10.01.2024 об 11-00 год. перебуваючи на площі біля магазину «АТБ» в АДРЕСА_2 , а саме в громадському місці висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_3 , внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян. За вказані дії у відношенні ОСОБА_1 складений протоколу за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та зазначив, що в конфлікт він не вступав, нікого не ображав. Показав, що всі учасники події голосно кричали. Після конфлікту він із дружиною поїхав до дому.

В судовому засіданні захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності адвокат Ковальський В.В. надав суду письмове клопотання про закриття провадження у справі згідно статті 247 КУпАП, в тому числі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 підтвердила обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАВ №475938 та зазначила, що конфлікт між нею та ОСОБА_4 та його дружиною ОСОБА_5 виник з тих підстав, що покупці скаржилися на те, що останні їх обважували, та вона зробила їм зауваження. Після цього ОСОБА_6 та ОСОБА_5 почали ображати її нецензурною лайкою в громадському місці. Заяву до поліції вона написала лише через кілька днів, оскільки давала час, щоб винуватці вибачились перед нею.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_3 пояснила, що у відношенні неї 10.01.2024 ОСОБА_6 не висловлювався нецензурною лайкою, та в той день вона лише проходила повз стоянки біля «АТБ». У відношенні неї ОСОБА_6 висловлювався нецензурною лайкою до цього дня. В ході попередньої сварки між ними, він смикав її за плече та висловлювався нецензурною лайкою через те, що вона переважувала товар, який придбали у ОСОБА_7 та ОСОБА_5 та виявлялося, що вони обважували покупців. Ці події були до 10.01.2024. Чому в її заяві про вчинене правопорушення зазначена дата вчинення 10.01.2024 пояснити не може. Однак пояснила, що написала заяву до поліції лише 18.01.2024 оскільки вважала, що ОСОБА_6 та ОСОБА_5 повинні вибачитися.

В судове засіданні дільничний офіцер поліції ОСОБА_8 , яка здійснювала оформлення адміністративного матеріалу, не з`явилася. Згідно повідомлення начальника ВП №2 Обухівського РУП від 27.03.2024, вона звільнена зі служби в Національній поліції України наказом від 22.03.2024.

Судом в ході судового розгляду встановлено наступне.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення, громадським місцем є частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Згідно з протоколом ВАВ №475939 від 01.02.2024, 10.01.2024 об 11-00 год. перебуваючи на площі біля магазину «АТБ» в АДРЕСА_2 , а саме в громадському місці висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_3 , внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян. За вказані дії у відношенні ОСОБА_1 складений протоколу за ст.173 КУпАП.

Однак, як пояснила в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_3 . 10.01.2024 ОСОБА_1 не висловлювався на її адресу нецензурною лайкою в громадському місці, оскільки ці події мали місце раніше. Разом із тим, щодо зазначення вказаної дати в своїй заяві від 18.01.2024 до ВП №2 Обухівського РУП стверджувала про помилку.

Суд зазначає, що він не вправі самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як визначено пунктом 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey, п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Згідно ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що докази, надані на підтвердження вини ОСОБА_1 за епізодом 10.01.2024 за участю потерпілої ОСОБА_3 викликають розумні сумніви, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п.161, Series A заява №25), який застосовується при оцінці доказів, а також докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

Разом із тим, згідно з протоколом ВАВ № 475938 від 01.02.2024, ОСОБА_1 10.01.2024 об 11-00 год перебуваючи на площі біля магазину «АТБ» в АДРЕСА_2 , а саме в громадському місці висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян. За вказані дії у відношенні ОСОБА_1 складений протоколу за ст.173 КУпАП.

Незважаючи на не визнання ОСОБА_1 вини у вчиненні даного правопорушення, вона підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення від 01.02.2024, заявою потерпілої ОСОБА_9 , поясненнями потерпілої як під час прийняття від неї заяви у відділенні поліції, так і в судовому засіданні. В судовому засіданні не встановлено обставин, які б підтверджували наявність між потерпілою та ОСОБА_1 неприязних відносин та будь-яких обмовлянь з боку потерпілої.

Таким чином, суд вбачає в діях ОСОБА_1 ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП за епізодом від 10.01.2024 за участю потерпілої ОСОБА_2 . На переконання суду вина ОСОБА_1 доведена належними, допустимими та достатніми доказами.

З урахуванням наведеного, відсутні підстави для закриття провадження у справі, за клопотанням захисника, у зв`язку, зокрема, із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАп.

Щодо доводів сторони захисту про порушення строків складання протоколу про адміністративне правопорушення, суд зазначає, що порушення такого строку не є безумовною підставою для визнання вказаного письмового доказу неналежним з огляду на його складання з дотриманням вимог щодо його змісту та в межах повноважень співробітника поліції.

Крім того, суд звертає увагу, що на сьогодні не існує єдиної судової позиції з приводу того, чи потрібно визнавати винною особу у вчиненні адміністративного правопорушення у разі закриття справи у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності. Наприклад, у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 р. визначено, що вказівка законодавця у п. 7 ст. 247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст.38 КУпАП. Водночас розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст.38 КУпАП, а передбачений ст.277 КУпАП, що є гарантією всебічного, об`єктивного та повного з`ясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи. При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчилися строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд у разі заперечення особою своєї вини чи наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб`єктів цього правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, та лише після цього закриває провадження у справі.

У подальшому 07.11.2017 р. Науково-консультативна рада при Вищому адміністративному суді України (далі НКР при ВАСУ) на відміну від Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ прийняла Висновок «Щодо встановлення вини особи під час закриття провадження про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності». У Висновку зазначено, що п.7 ч. 1 ст. 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення. Окрім того, логічне тлумачення абз. 1 ст. 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів це єдина необхідна підстава для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню у процесі розгляду справи про адміністративне правопорушення (ст. 280 КУпАП), у тому числі вини особи у його вчиненні. Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями. Прийняття двох таких взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Відповідно до ст.284 КУпАП, рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини. Таким чином, НКР при ВАСУ зроблено висновок, що під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст.38 КУпАП, вина особи не встановлюється.

Як вбачається з матеріалів справи, дата вчинення правопорушення зазначена як 10.01.2024, про що було складено відповідний протокол 01.02.2024, який направлений до суду 05.02.2024. Станом на дату розгляд справи закінчився строк, передбачений ст.38 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладене не пізніше, як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - три місяці з дня його виявлення.

Визначення на законодавчому рівні у ст.38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

Згідно з п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Керуючись ст.38, п.7 ст.247, ст.ст.268, 283,284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання захисника адвоката Ковальського В.В. про закриття провадження відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП відмовити.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст.38 КУпАП.

На постанову може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Повний текст постанови складений 29.04.2024.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець