Яготинський районний суд Київської області
Cправа №: 382/1839/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2024 року Суддя Яготинського районного суду Київської області Кисіль О.А., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання та реєстрації : АДРЕСА_1 , не працюючого, РНОКПП: НОМЕР_1

за ч. 1 ст. 164-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Яготинського районного суду Київської області надійшов адміністративний протокол серії ВАБ №977131 від 01.11.2023 року та матеріали до нього про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , в якому вказано, що гр. ОСОБА_1 01.11.2023 року близько 16 год. 00 хв. зберігав при собі двадцять поліетиленових ємностей по 5 (п`ять) літрів кожна із горілкою невідомого походження без марок акцизного податку відповідного зразка в м. Яготин по вул. Вокзальна поблизу паркану колишнього Чорнобильського медичного училища, чим вчинив правопорушення передбачене ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 07.11.2023 року між суддями головуючим обрано суддю Кисіль О. А..

Постановою від 04.12.2023 року даний матеріал було направлено до Відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області для належного оформлення.

20.12.2023 року матеріал повернуто без належного оформлення до суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 220.12.2023 року між суддями головуючим обрано суддю Кисіль О. А..

З рапорту ДОП сектору превентації відділення поліції №2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтинанта поліції В. Яковенко вбачається, що " ОСОБА_1 на питання "де працює", при спілкуванні останній повідомив, що офіційно ніде не працюєВідділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області заробляє на життя різними підробітками, проте 01.11.2023, в обідній час перебуваючи в м. Яготин, поблизу залізничного вокзалу, до нього підійшов невідомий чоловік та на усній домовленості , надав під реалізацію поліетиленові пляшки з горілкою невідомого походження. без належно розміщених марок акцизного податку. встановленого зразка. ОСОБА_1 , перебуваючи в м. Яготин по вул. Вокзальна, поблизу паркану колишнього Чорнобильського медичного училища, зберігав при собі. та здійснював торгівлю вищевказаними пляшками з метою підзаробітку."

ОСОБА_1 на розгляд справи не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні Смірнов проти України (рішення від 08.11.2005 року у справі Смірнов проти України , заява № 36655/02), у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також, у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення від 16 лютого 2017 року у справі Каракуця проти України ( Karakutsya v. Ukraine ), заява № 18986/06, § 71).

Наведені обставини дають підстави для критичної оцінки процесуальної поведінки гр. ОСОБА_1 свідчать про намір останнього у такий спосіб уникнути передбаченої законом відповідальності.

Про надходження на розгляд суду вказаної справи було повідомлено прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області. Прокурор не скористався правом на участь у розгляді справи. Участь прокурора у вказаній категорії справ не є обов`язковою відповідно до ст. 250 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП).

Відсутність прокурора при розгляді справи не перешкоджає її розгляду по суті та не є підставою для закриття провадження в справі через відсутність події і складу адміністративного правопорушення відповідно до ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП). Крім того, відповідно до норм Кодексу України про адміністративні правопорушення відсутність прокурора при розгляді справи не є підставою для відмови судом щодо встановлення обставин та наявності/відсутності складу адміністративного правопорушення в діях/бездіяльності особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, встановив наступне.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

У відповідності до абз. 3 ч. 4 ст. 11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального", алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Пунктом 228.9 статті 228 Податкового кодексу України визначено, що відповідальність за недодержання порядку маркування, продажу алкогольних напоїв і тютюнових виробів, несплату чи несвоєчасну сплату податку несуть виробники (замовники), імпортери, продавці таких товарів та їх посадові особи відповідно до закону.

Положеннями ч. 1 ст. 164-5 КУпАП визначено адміністративну відповідальність за зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку посадовими особами підприємств - виробників, імпортерів і продавців таких товарів.

Таким чином, передбачене правопорушення у своєму складі має спеціального суб`єкта: посадові особи підприємств виробників, імпортерів і продавців, а його предметом є товари (алкогольні напої чи тютюнові вироби) з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку.

Разом з тим у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 977131 від 01.11.2023 року в графі "місце роботи (навчання), посада" відносно ОСОБА_1 зазначено «тимчасово не працюючий».

Крім того, в матеріалах, долучених до протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні дані про те, що ОСОБА_1 є посадовою особою підприємств - виробників, імпортерів і продавців алкогольних напоїв чи тютюнових виробів.

Відсутні також будь-які документальні відомості про те, що ОСОБА_1 безпосередньо здійснює підприємницьку діяльність.

За встановлених фактичних обставин, на переконання суду, ОСОБА_1 не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

Також суд звертає увагу на те, що положення ч.1 ст. 164-5 КУпАП носять бланкетний характер, які лише називають або описують правопорушення, а для повного визначення його ознак, відсилають до інших галузей права, а тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативний акт, яким встановлюються відповідний порядок та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Варто зазначити, що згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не в праві самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оцінюючи протокол про адміністративне правопорушення суд зазначає, що само по собі зберігання двадцять поліетиленових ємностей по 5 (п`ять) літрів кожна із горілкою невідомого походження без марок акцизного податку відповідного зразка про що вказано у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №977131 від 01.11.2023 року, не є достатньою підставою вважати закінченим склад правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164-5 КУпАП, а вину особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, доведеною.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої встатті 62 Конституції України презумпції невинності.

Так, згідно приписівст. 62 Конституції Україниобвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суд дійшов висновку, що оскільки представником поліції, як суб`єктом владних повноважень на якого покладено обов`язок щодо правомірності складання протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності, не зазначено яку саме норму матеріального права було порушено ОСОБА_1 та не надано суду доказів підприємницької діяльності останньої чи доказів, які б свідчили, що ОСОБА_1 є посадовою особою підприємств - виробників, імпортерів і продавців алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, то протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 977131 від 01.11.2023 року, не можна визнати доказом вини останньої у розумінні ст. 251 КУпАП, а тому склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 164-5 КУпАП, у діях ОСОБА_1 відсутній.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого притягнуто до адміністративної відповідальності у вчинені кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до положень п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що всі сумніви щодо доведеності вини порушника слід тлумачити на його користь, суд вважає, що вина ОСОБА_1 належним чином та поза розумним сумнівом не доведена, а тому провадження у справі необхідно закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164-5 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 164-5, 247, 283, 284, 287-289 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 164-5 КУпАП відносно ОСОБА_2 закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Двадцять поліетиленових пляшок із горілкою. невідомого порходження по 5(п`ять) літрів кожна, які зберігаються у Відділенні поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції, згідно акту вилучення від 01.11.2023 року після набрання постановою законної сили - повернути власнику.

Постанова набирає законної сили відповідно до ст. 294 КУпАП і може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду

Строк пред`явлення до виконання даної постанови три місяці з дня набрання постановою законної сили чи закінчення строку, встановленого в разі відстрочки чи розстрочки виконання рішення.

Суддя Кисіль О. А.