Справа № 211/815/24
Провадження № 3/211/792/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

15 лютого 2024 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Юзефович І.О., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Відділення поліції №1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, керівник благодійного фонду ТСПП «Трейд», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за статтею 173 КУпАП,

за участю особи, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 ,-

встановив:

згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 058356 від 29.01.2024 року, 12 лютого 2023 року о 17 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи в громадському місці за адресою: АДРЕСА_2 , на території дачного кооперативу біля дачного участку № 32, виражався нецензурною лайкою, на зауваження не реагував, чим ображав людську гідність та громадську мораль, також своїми діями пошкодив калитку на воротах, чим вчинив дрібне хуліганство.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину у скоєному адміністративному правопорушенні не визнав. Пояснив, що не погрожував та не виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 .

Дослідивши письмові матеріали, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їхсукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Згідно пунктів 1, 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 N 10 «Про судову практику у справах про хуліганство», своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих. Судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. При накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст. 173 КпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема даними, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 058356 від 29.01.2024 року, протоколом про адміністративне правопорушення, рапортом, тощо.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Але, відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено на винну особу не пізніш як через три місяці із дня вчинення правопорушення, при триваючому правопорушенні - через три місяці з дня його виявлення, а також не пізніш як через три місяці із дня прийняття рішення про відмову в порушенні кримінальної справи чи про її закриття за наявністю в діях особи ознак адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 247 ч. 1 п. 7 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

На момент розгляду справи судом минуло понад три місяці з дня вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення. За таких обставин суд вважає, що провадження у справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 38, 247 ч. 1 п. 7 КУпАП,суд -

постановив:

Закрити провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП - у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

На постанову може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: І. О. Юзефович