Справа № 473/4855/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

"23" вересня 2024 р. м. Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Волосовського А.С., особи, яка притягується до відповідальності, - ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Вознесенського РУП ГУНП України в Миколаївській області, про притягнення до відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Вознесенськ Миколаївської області, громадянка України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , прописана за адресою: АДРЕСА_2 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

У протоколі серія НОМЕР_2 від 25.08.2024 року поліцейським, який його склав, зазначено, що: «25.08.2024 року о 20-45 год. в с.Таборівка біля річки ОСОБА_1 не виконувала свої батьківські обов`язки, а саме малолітню дитину ОСОБА_2 , 2021 р.н. залишився без догляду».

Посадовою особою поліції, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ч.1 ст.184 КУпАП.

ОСОБА_1 вказала, що свідоцтво про народження дитини поліція у неї не питала та не перевіряла.

На підставі наданих матеріалів судом було встановлено, що до протоколу серії ВАД №147292 від 25.08.2024 року долучені письмові пояснення ОСОБА_1 , які вона надала поліції під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, з яких вбачається, що вона з дитиною та знайомими пішли на річку в с.Таборівка, потім з`ясувалося, що малолітній син ОСОБА_2 зник, через деякий час дитина знайшлась.

В письмових поясненнях ОСОБА_3 поліції зазначив, що він біля річки в с.Таборівка побачив малолітню дитину, яка була сама без дорослих, хлопчик загубився та плакав. Він одразу звернувся до поліції, потім знайшлися батьки дитини, які теж його шукали.

Вказаний факт зафіксований у рапорті чергового Вознесенського РУП ГУНП від 25.08.2024 року.

Вирішуючи цю справу, суд враховує, що ч.1 ст.251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються серед інших доказів і протоколом про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно п.9 Розділу ІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376 «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції»: при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема:у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

В протоколі серії ВАД №147292 від 25.08.2024 року поліцейським, який його склав, зазначено, що ОСОБА_1 ухилилась від виконання своїх батьківських обов`язків по догляду за своїм малолітнім сином, але матеріали справи не містять копії свідоцтва про народження дитини та не можливо встановити хто є її матір`ю, тим більше, що дитина має інше прізвище.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, суд враховує, що процесуальним документом, який є підставою для розгляду судом справи про адміністративне правопорушення та притягнення особи до адміністративної відповідальності є протокол про адміністративного правопорушення. А тому предмет судового розгляду обмежений даними, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, у даному випадку на органи Національної поліції.

В даній справі посадові особи Національної поліції не були обмежені в праві та можливості витребувати копію свідоцтва чи актового запису про народження неповнолітнього в органах РАЦС, проте з невідомих причин цього не зробили.

Тоді як винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які установлюють об`єктивну істину у справі.

В ході судового розгляду було встановлено, що досліджені матеріали справи не містять належних доказів того що особа, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , і те, що останній на момент події, зазначеній у протоколі, а саме 25.08.2024 року був неповнолітнім, а тому всі сумніви слід тлумачити на користь особи, яка притягується до відповідальності, тому на підставі положень ст.247 КУпАП провадження слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення.

Щодо питання про повернення протоколу, то суд вважає, що це право, а не обов`язок суду приймати рішення про повернення протоколу. Тим більше, що згідно із Постановою від 02 вересня 2021 року справа №11-97 сап20 Велика Палата Верховного Суду зазначила таке:

«74. Норми КУпАП, які встановлюють процедуру адміністративного розслідування і стадію розгляду справи уповноваженим органом (судом), не містять законодавчих положень, які б за окресленої правової ситуації передбачали можливість повертати справу про адміністративне правопорушення для дооформлення протоколу й належного виконання вимог статті 256 цього Кодексу у частині забезпечення присутності порушника в суді. Водночас немає й процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього. Принаймні чітких й однозначних положень, які б дозволяли чи забороняли повертати протоколи для забезпечення присутності порушника під час розгляду справи, процесуальне адміністративно-деліктне законодавство не містить.

89. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що відсутність чітко встановленого законом порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення або неузгодженість його складових унеможливлює настання відповідальності судді за свободу суддівського розсуду, тобто можливість судді обирати (визначати) найбільш оптимальний варіант рішення (дії) з кількох юридично допустимих його (її) варіантів».

Крім того, після повернення протоколу посадовій особі, що його склала, жодні виправлення до протоколу вже внесені не можуть бути, оскільки згідно п.6 та п.7 Розділу ІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376 «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції»: «Усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено».

Керуючись ч.1 ст.184, ст.ст.247, 256, 268, 278, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар