Провадження № 3/175/6390/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

"19" вересня 2024 р. смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Журавель Т.С., розглянувши матеріали про адміністративні правопорушення, що надійшли від природнього заповідника «Дніпровсько-Орільський», про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 91 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ДП №000154 від 30.06.2024 року, ОСОБА_1 , 30.06.2024 року о 17 год 10 хв., здійснив проїзд на велосипеді на територію заповідника «Дніпровсько-Орільського» на території Обухівської селищної ради, комплекс будівель та споруд №1 квартал 48, проігнорувавши межові знаки, чим порушив ст. 16 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», за що передбачена відповідальність за ст. 91 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належим чином, шляхом направлення судової повістки за місцем його проживання.

З огляду на те, що ст. 91 КУпАП не відносяться до категорії правопорушень, по яким присутність в судовому засіданні особи, яка притягається до відповідальності, є обов`язковою, суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

Положеннями ст. 91 КУпАП передбачена відповідальність за здійснення в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон, а також територій, зарезервованих для наступного заповідання, забороненої господарської та іншої діяльності, порушення інших вимог режиму цих територій та об`єктів, самовільна зміна їх меж, невжиття заходів для попередження і ліквідації негативних наслідків аварій або іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду.

Дана норма є бланкетною та відсилає до інших нормативних актів, у яких сформульовані конкретні правила поведінки.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», на території природних заповідників забороняється будь-яка господарська та інша діяльність, що суперечить цільовому призначенню заповідника, порушує природний розвиток процесів та явищ або створює загрозу шкідливого впливу на його природні комплекси та об`єкти, а саме: будівництво споруд, шляхів, лінійних та інших об`єктів транспорту і зв`язку, не пов`язаних з діяльністю природних заповідників, розведення вогнищ, влаштування місць відпочинку населення, стоянка транспорту, а також проїзд і прохід сторонніх осіб, прогін свійських тварин, пересування механічних транспортних засобів, за винятком шляхів загального користування, лісосплав, проліт літаків та вертольотів нижче 2000 метрів над землею, подолання літаками звукового бар`єру над територією заповідника та інші види штучного шумового впливу, що перевищують установлені нормативи; геологорозвідувальні роботи, розробка корисних копалин, порушення грунтового покриву та гідрологічного і гідрохімічного режимів, руйнування геологічних відслонень, застосування хімічних засобів, усі види лісокористування, а також заготівля кормових трав, лікарських та інших рослин, квітів, насіння, очерету, випасання худоби, вилов і знищення диких тварин, порушення умов їх оселення, гніздування, інші види користування рослинним і тваринним світом, що призводять до порушення природних комплексів; мисливство, рибальство, лісокультурні роботи, рубка дуплястих дерев, всі види екскурсій, крім пішохідних, біотехнічні заходи, сінокосіння механізованими засобами, туризм, інтродукція нових видів тварин і рослин, проведення заходів з метою збільшення чисельності окремих видів тварин понад допустиму науково обґрунтовану ємність угідь, збирання колекційних та інших матеріалів, крім матеріалів, необхідних для виконання наукових досліджень.

Таким чином, об`єктивна сторона даного правопорушення виражена у вчинені дій, що порушують правила охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно до ст.ст. 245, 251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суддею встановлено, що до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення долучено лише розрахунок розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок проїзду на велосипеді на територію заповідника у розмірі 144 грн.

При цьому вказані докази взагалі не підтверджують факт того, ОСОБА_1 заїхав саме на територію «Дніпровсько-Орільського» заповідника. Крім того, суддя звертає увагу на те, що в протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 зазначив, що він не пересікав жодних обмежувальних знаків.

Також суддя звертає увагу на те, що матеріали справи не містять доказів того, що на даній території були встановлені межові знаки, відповідно до яких заборонено проїзд на територію.

На підставі викладеного, з урахуванням відсутності належних та допустимих доказів, які підтверджують факт того, що ОСОБА_1 знав про своє перебування на території заповідника, при цьому свідомо та навмисно вчинив дане правопорушення, суддя доходить висновку, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч. 1ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 91, 247, 283, 284, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за ст. 91 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня проголошення постанови.

Суддя Т. С. Журавель