Справа № 644/9664/23
Провадження № 3/644/272/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

15 лютого 2024 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Шевченко С.В. розглянув матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, пенсіонерку, яка зареєстрована і проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

в с т а н о в и в :

24 листопада 2023 року ОСОБА_1 скоїла дрібне хуліганство, висловлювалася брутальною лайкою, погрожувала фізичною розправою ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_1 в судові засідання, які призначені на 10 січня 2024 року та 15 лютого 2024 року, не прибула, про дату, час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена, про що свідчать довідки про доставку СМС повідомлення щодо документу «Судова повістка» про виклик на 10.01.2024 року та 15.02.2024 року, а також заява ОСОБА_1 про ознайомлення з матеріалами справи, згідно з якою вона обізнана про розгляд справи відносної неї, причину неявки суду не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи від неї до суду не надходило.

Суд вважає за можливе розглянути справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за її відсутності з таких підстав.

Змістом ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що під час відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Керуючись завданнями законодавства про адміністративні правопорушення (стаття 1 КУпАП) та завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення (стаття 245 КУпАП), враховуючи принцип невідворотності адміністративної відповідальності внаслідок закінчення строків давності до її притягнення, а також необхідністю забезпечення прав та інтересів потерпілого і інтересів суспільства, є можливим розгляд справи про адміністративне правопорушення без наявності даних про вручення судової повістки безпосередньо особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

ОСОБА_1 двічі була повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи в Орджонікідзевському районному суді м. Харкова шляхом отримання СМС повідомлень щодо документу «Судова повістка», ознайомлювалася з матеріалами справи та надала письмові пояснення по справі.

Враховуючи викладені обставини, суддя дійшов висновку, що поведінка ОСОБА_1 свідчить про умисний характер її дій, направлений на невиправдане затягування процесу, та має реагувати на вказаний випадок шляхом розгляду справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права.

Вислухавши потерпілу, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні дрібного хуліганства підтверджується наступними доказами, які були досліджені в судовому засіданні, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення, складеним 28.11.2023 року, яким зафіксований факт висловлювання ОСОБА_1 брутальною лайкою та порушення нею громадського порядку та спокою громадян;

-поясненнями потерпілої ОСОБА_2 , наданими нею в судовому засіданні, згідно з якими 24.11.2023 року біля будинку АДРЕСА_2 до неї підійшла ОСОБА_1 та без будь яких причин почала висловлюватися в її адресу брутальною лайкою, погрожувати фізичною розправою. Під час нецензурних криків ОСОБА_1 до них підійшла сусідка ОСОБА_3 та зробила останній зауваження, на що ОСОБА_1 почала висловлюватися брутальною лайкою на адресу ОСОБА_3

-поясненнями свідка ОСОБА_3 , наданими нею в судовому засіданні, згідно з якими 24.11.2023 року біля будинку АДРЕСА_2 вона побачила як ОСОБА_1 висловлюється нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , погрожує їй фівзичною розправою. Вони зробила ОСОБА_1 зауваження, після якого остання почала виражатися нецензурною лайкою в її бік;

-поясненнями свідка ОСОБА_4 , наданими нею в судовому засіданні, згідно з якими ОСОБА_1 постійно влаштовує сварки і конфлікти, під час яких висловлюється нецензурною лайкою та погрожує фізичною розправою. 24.11.2023 року біля будинку АДРЕСА_2 ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ;

-довідкою ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області від 28.11.2023 року про результати розгляду ЖЕО № 16916 від 25.11.2023 року, згідно з якою було встановлено, що ОСОБА_1 висловлювалася брудною лайкою та погрожувала фізичною розправою мешканцям будинку АДРЕСА_2 ;

-письмовими поясненнями свідків ОСОБА_5 .

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

За змістом диспозиції ст. 173 КУпАП, обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

При цьому, імперативною складовою наявності в діях особи адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є те, що дії особи повинні порушувати громадський порядок і спокій громадян.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що долучені до протоколу докази повністю підтверджують обставини вчинення адміністративного правопорушення.

Не заслуговують на увагу доводи ОСОБА_1 про не прийняття справи до розгляду, оскільки спростовується матеріалами справи, з яких вбачається, що конфлікт вчинила саме ОСОБА_1 без будь якої причини, висловлювалася на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою у дворі будинку АДРЕСА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій своїх сусідів.

На підставі досліджених доказів, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян.

При вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, його відношення до скоєного, його суспільну небезпечність, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, і вважає за можливе накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Згідно з положеннями ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 33-38, 40-1, 124, 122-4, 276, 283-285 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 грн. (отримувач коштів ГУК Харківська область/МТГ Харків/21081100; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України(ЕАП) ; код банку отримувача (МФО) 899998;рахунок отримувача UA0020649 ;код класифікації доходів бюджету 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605 грн. 60 грн. (отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача- Казначейство України(ЕАП) ;код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0026001; код класифікації доходів бюджету 22030106).

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя: С.В. Шевченко