Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/3904/23
Провадження № 3-зв/935/1/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 лютого 2024 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі: головуючого судді Щербаченко І. В., за участю секретаря судового засідання Женжери А. С., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід судді Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікової М. М.,

встановив:

У провадженні судді Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікової М. М. перебуває справа № 935/3904/23 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

До Коростишівського районного суду Житомирської області 15.02.2024 надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікової М. М., яка обґрунтована тим, що остання не довіряє судді Рибніковій М. М., оскільки вона прийняла протокол про адміністративне правопорушення без свідків, понятих та з підробленим підписом та не ознайомленням з порушенням, якого ОСОБА_1 не вчиняла.

Положеннями Кодексу України про адміністративні правопорушення не передбачено процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення, а також спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно не передбачають порядку розгляду заяви про відвід.

Проте, чинні Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства мають відповідні статті про відвід, а тому, при розгляді даної заяви про відвід, слід застосовувати аналогію права.

У рішенні Ради суддів України №34 від 08.06.2017 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Отже, з огляду на вищенаведене суд вважає за доцільне при вирішенні даного питання застосувати положення кримінального процесуального законодавства.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду невідомі.

Відповідно до частини 3 статті 81 Кримінального процесуального кодексу України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікова М. М. у судове засідання не з`явилася, правом на надання пояснень з приводу заявленого відводу не скористалася. Положення статті 81 Кримінального процесуального кодексу України не регламентують обов`язкову участь в розгляді заяви про відвід осіб, які беруть участь у справі, та особи, якій заявлено відвід, якщо вона не бажає дати пояснення.

Суд, вивчивши матеріали заяви, вважає, що у задоволенні заяви слід відмовити з таких підстав.

Підстави відводу судді визначено нормами ст. 75, 76 Кримінального процесуального кодексу України. При тлумаченні змісту поняття «обставини, які викликають сумніви у неупередженості суду» необхідно дотримуватися балансу між виправданою необхідністю застосування широкого тлумачення цієї категорії та недопустимістю зловживання наявністю такого права.

Відповідно до усталеної практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності (неупередженості) має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», заява N4785/02, рішення від 10 грудня 2009року, п.66, 67).

Судом встановлено, що зазначені ОСОБА_1 підстави для відводу судді Рибнікової М. М. у розгляді адміністративного матеріалу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення носять формальний характер. Заявником не надано підтвердження того, що наявні обставини, які можуть вплинути на об`єктивність та неупередженість судді Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікової М. М. під час розгляду справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Тому, суд приходить до висновку, що заявлений відвід не містить достатніх даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді, що передбачені зазначеними нормами Кримінального процесуального кодексу України, а тому у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. 75, 80-81 Кримінального процесуального кодексу України,

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікової Марини Миколаївни від розгляду справи № 935/3904/23.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Щербаченко