Номер провадження 3/754/284/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 січня 2024 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду м. Києва Бабко В.В., розглянувши матеріали, що надійшли з Деснянського УП ГУ НП в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

проживає за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП

В С Т А Н О В И В :

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 926993 від 24.11.2023 зазначено, що 24.11.2023 о 23:00год. по АДРЕСА_2 , ОСОБА_2 вчинив домашнє насильство відносно дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: висловлювався нецензурною лайкою в її бік, принижував, ображав, погрожував розправою та кинувся в бійку, вдарив в обличчя рукою, чим завдав психологічного тиску та фізичної шкоди, тобто вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

22.01.2024 в судовому засіданні ОСОБА_2 вину не визнав, пояснив, що 24.11.2023 відмічали з родиною його день народження в ресторані. Оскільки було пізно мав бажання залишитися на ніч у колишній дружини, але дочка - ОСОБА_3 та її бабуся ОСОБА_4 заперечували, розпочався скандал і дочка щоб змінити ситуацію викликала поліцію. Визнав, що виражався не цензурною лайкою, але фізичного насильства з його боку не було, руку на жінок не піднімав.

22.01.2024 в судовому засіданні надала свої пояснення ОСОБА_3 , зазначивши, що в дійсності оскільки всі були на підпитку після святкування батька дня народження, просила його щоб той пішов до себе до дому, однак він бажав залишитися і тому почався скандал. А оскільки бабуся ОСОБА_4 та батько ОСОБА_1 мають не дуже приємні стосунки, один до одного відносяться без поваги і задля вирішення конфлікту прийняла рішення про виклик поліції. До того ж повідомила, що батько ані психологічного ані фізичного насильства по відношенню до неї та бабусі не вчиняв, але підтверджувала, що дійсно лаявся не цензурною лайкою та поводив себе не коректно.

Відповідно до ч. 1 ст. 173-2 КУпАП передбачено, що вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення, - тягнуть за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до семи діб.

Згідно із вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

А відповідно до положень ст.252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 280 КУпАП регламентує, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до статей 7, 254, 279 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, рапорт, пояснення, суд приходить до такого.

Судом установлено, що між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 дійсно виникла конфліктна ситуація у зв`язку з обоюдним непорозумінням і вчинення правопорушення відбулося під впливом алкоголю та сильного душевного хвилювання зі сторони ОСОБА_1 .

Отже частиною другою статті 33 КУпАП встановлено, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, в тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Відповідно до ст. 34 КУпАП обставинами, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, визнаються: щире розкаяння винного; відвернення винним шкідливих наслідків правопорушення, добровільне відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди; вчинення правопорушення під впливом сильного душевного хвилювання або при збігу тяжких особистих чи сімейних обставин; вчинення правопорушення неповнолітнім; вчинення правопорушення вагітною жінкою або жінкою, яка має дитину віком до одного року.

Законами України може бути передбачено й інші обставини, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення. Орган (посадова особа), який вирішує справу про адміністративне правопорушення, може визнати пом`якшуючими і обставини, не зазначені в законі.

Згідно зі статтею 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Вирішення питання про застосування положень ст. 22 КУпАП суд вирішує з урахуванням узагальнення судової практики Верховного Суду щодо розгляду судами справ про адміністративні правопорушення де зазначено, що визначення малозначного правопорушення законодавчо не закріплено. Проте, у кожному конкретному випадку судом має вирішуватися питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної шкідливості, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Враховуючи обставини справи, особу порушника, який вперше притягується до адміністративної відповідальності, суд вважає за можливе звільнити ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП за малозначністю і оголосити йому усне зауваження, оскільки діяння, вчинене ним, містило в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, його дії суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, і така шкода фактично не була заподіяна.

Згідно із ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про звільнення правопорушника від адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП за малозначністю, оголосивши усне зауваження, а провадження у справі закрити.

Керуючись ст. 22, ч.1 ст. 173-2, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП у зв`язку із малозначністю, обмежитись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.В. Бабко