МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" лютого 2024 р. Справа № 370/46/24

Суддя Макарівського районного суду Київської області Білоцька Л.В., розглянувши матеріали, які надійшли від ВП № 3 Бучанського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не працює,

за ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №934687 від 27.12.2023, цього ж дня близько 19 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи у АДРЕСА_1 , вчинив по відношенню до гр. ОСОБА_2 дрібне хуліганство, а саме: ображав нецензурною лайкою, вдарив рукою по обличчю, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав.

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суд керується наступним.

Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП відповідальність особи настає за вчинення дрібного хуліганства, а саме нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, у останньому не вказано, що дії ОСОБА_1 , порушили громадський порядок і спокій громадян, та у матеріалах справи відсутні будь-які дані про вчинення дій спрямованих на порушення громадського порядку.

Тому вважаю, що відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Виходячи зі змісту ст.7,254,279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 251КУпАП основним доказом у справі про адміністративне правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення, складений повноважною посадовою особою. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Враховуючи, що у діях ОСОБА_1 , відсутня об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, провадження слід закрити за відсутністю у його діях складу вказаного правопорушення, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у разі закриття провадження у справі не стягується.

На підставі викладеного та керуючись ст.247ч. 1,221,283,284 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - закрити за відсутністю у його діянні складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її ухвалення через Макарівський районний суд Київської області.

Постанова набирає законної сили по закінченню строку на її оскарження, якщо вона не була оскаржена. В інакшому разі після її перегляду Апеляційним судом.

Суддя Л.В.Білоцька