справа №176/332/24
провадження №3/176/102/24
29 лютого 2024 року Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Волчек Н.Ю. розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з відділення №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, зареєстрований за адресою(згідно протоколу): АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП,
ВСТАНОВИВ:
31 січня 2023 року на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення ААД №489599, складений 13 січня 2023 року поліцейським СРПП ВП №5 КРУП старшим лейтенантом поліції Резніченко Юлією Григорівною). При цьому дата складання протоколу може бути і інша, бо у протоколі про адміністративне правопорушення у відповідній графі наявні затирання та на місці затирань написано дату 13 січня 2024 року.
Протокол про адміністративне правопорушення, складений щодо ОСОБА_1 , однак як вбачається з ксерокопії паспортних даних долучених до протоколу, ім`я по батькові ОСОБА_1 (без апострофа).
З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що у водія ОСОБА_1 працівники поліції виявили ознаки алкогольного сп`яніння нестійка хода, запах алкоголю з порожнини рота. Натомість, відповідно до рапорту інспектра СРПП ВП №5 Владислава Буряка, доданого до протоколу про адміністративне правопорушення в ході розмови з гр. ОСОБА_2 у нього було виявлено ознаки не алкогольного сп`яніння, а наркотичного сп`яніння (порушення мови, координації рухів, зінничі очей не реагують на світло, почервоніння очей). Останньому було запропоновано у встановленому законом порядку пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння в психоневрологічному диспансері за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Дишинського 27, на що останній відмовився. Тобто, незрозуміло взагалі, які ж ознаки сп`яніння виявили поліцейські при спілкуванні з ОСОБА_1 .
Свідок ОСОБА_3 , яка є дружиною ОСОБА_1 у своїх письмових поясненнях зазначила, що її чоловік веде аморальний спосіб життя та систематично вживає наркотичні засоби, та в такому стані він сів за кермо транспортного засобу та здійснив рух. При цьому, коли саме ця подія відбулась, коли саме були відібрані ці пояснення не зазначено.
Це й же свідок є єдиним, який зазначений у протоколі про адміністративне правопорушення, який засвідчив факт відмови ОСОБА_1 від проходження огляду на стан сп`яніння, незважаючи на те, що в протоколі зазначено що останній відмовлявся в присутності двох свідків. Однак, письмові пояснення ОСОБА_3 взагалі не містять відомостей про відмову чоловіка проходити огляд на стан сп`яніння.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі, без підтвердження іншими належними та допустимими доказами, не є безумовним та беззаперечним доказом доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи, в якому фактично формуються обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення.
Нормативним актом, який регулює ці правовідносини є Інструкція з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України №1395 від 07.11.2015 р.
Сам обов`язок щодо збирання доказів, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Суд зауважує, що в справах проти України Європейський Суд розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КУпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним (див. пункт 33 рішення у справі «Гурепка проти України» (F 2)) та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.
Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.
Відеозапис віднесений ч. 1 ст. 251 КУпАП до джерел доказів.
Відповідно до положень п. 1.3, п. 3.3 розділу ІІІ «Інструкції про порядок зберігання, видачі, приймання, використання нагрудних відеокамер (відеореєстраторів) працівниками патрульної поліції та доступ до відеозаписів з них», затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції НПУ від 03.02.2016 №100, необхідність відеофіксації: «використання нагрудних відеокамер (відео реєстраторів) як превентивного поліцейського заходу є важливим елементом функціонування патрульної поліції, покликаним гарантувати чесність, відкритість та антикорупційну спрямованість діяльності патрульної поліції». Випадки застосування такого превентивного заходу: «нагрудна відеокамера (відео реєстратор) повинна активуватись працівником патрульної поліції та знаходитись у режимі відео-зйомки при будь-якому контакті з особами, зокрема, але не виключно: при оформленні дорожньо-транспортної пригоди; при перевірці документів; при поверхневому; при загрозі використання фізичної сили, спеціальних засобів або вогнепальної зброї; при наданні допомоги особам; у випадках, коли усвідомлення особою факту відео-фіксації її поведінки може сприяти вирішенню конфліктної ситуації. Відповідно до п. 3.5 розділу ІІІ Інструкції, «після активації нагрудної відеокамери (відео реєстратора) все спілкування повинно бути записане безперервно».
У разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я поліцейський із застосуванням технічних засобів відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду. (п.8 Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції і проведення такого огляду, затвердженого постановою КМУ № 1103 від 17 грудня 2008 року)
Однак, незважаючи на те, що у даному випадку мала місце відмова водія від проходження огляду на стан сп`яніння, поліцейська ОСОБА_4 не знайшла потрібним визначитись з тим, якому ж саме огляду (на стан алкогольного чи наркотичного сп`яніння) підлягає зупинений нею водій ОСОБА_1 , не знайшла за потрібне здійснювати відео- фіксацію відмови водія від проходження огляду на стан сп`яніння, не знайшла за потрібне залучати двох свідків які б засвідчили відмову водія від проходження огляду, вирішила обмежитись поясненнями дружини правопорушника, які не можуть бути об`єктивними, та яка навіть не надавала пояснень, щодо відмови її чоловіка від проходження огляду на стан сп`яніння. В її поясненнях лише зазначено що її чоловік систематично зловживає наркотичними засобами та в такому стані сідає за кермо автомобіля, при чому коли від неї відібрано ці пояснення невідомо.
Також, поліцейська ОСОБА_4 в порушення вимог ч. 1 ст. 266 КупАп не знайшла за потрібне, відсторонити ОСОБА_1 від керування транспортним засобом, незважаючи на покладений на поліцейських уповноваженого підрозділу Національної поліції України обов`язок по відстороненню від керування транспортним засобом осіб, які ними керують і щодо яких є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість руху.
Такі виявлені судом порушення щодо неналежного виконання поліцейськими своїх професійних обов`язків, призводять до того, що суд позбавлений можливості визначити чи мало місце адміністративне правопорушення, яке ставиться в провину правопорушнику та змушений закривати справу за відсутності складу правопорушення, а порушнику уникати відповідальності за скоєне.
Повернення матеріалів справи про адміністративне правопорушення, органу, який його склав для належного дооформлення показало свою неефективність, оскільки матеріал повертається до суду після дооформлення у тому ж вигляді без виконання жодних дій, на які вказував суд у своїй постанові про повернення справи на дооформлення та здебільшого після спливу строку притягнення особи до адміністративної відповідальності визначеною ст. 38 КУпАП.
Додатково повідомляю, що всіх присутніх працівників патрульної поліції, які приймали участь у фіксуванні та формуванні адміністративних матеріалів встановити неможливо у зв`язку із відсутністю відео з їх нагрудної бодікамери.
За приписами ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
При цьому, згідно до ст. 1, 6, 7 Закону України «Про Національну поліцію», Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації.
Зі змісту ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» слідує, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.
За вказаних обставин, суд вважає необхідним для усунення подібних порушень законодавства довести вищевикладені обставини до відома начальнику відділення №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області та керівнику Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області, шляхом винесення окремої постанови, застосувавши загальні принципи верховенства права, невідворотності покарання та аналогію закону, які містить такий інститут судового реагування, як окремі ухвали.
Таке несумлінне та недбале ставлення працівниками поліції, які оформляли матеріали справи про адміністративне правопорушення до виконання своїх службових обов`язків є наслідком уникнення правопорушником адміністративної відповідальності, якщо таке мало місце.
Про результати перевірки необхідно негайно повідомити Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.
Керуючись ст. 7, 284 КУпАП, суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Обставини, викладені в окремій постанові довести до відома начальника відділення №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, керівника Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області, для реагування в межах повноважень.
Копію окремої ухвали направити начальнику відділення №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області та керівника Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області.
Про розгляд окремої ухвали повідомити Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області протягом одного місяця з дня отримання копії даної ухвали та роз`яснити, що залишення посадовою особою без розгляду окремої ухвали суду або невжиття заходів до усунення зазначених в ній порушень закону, а так само несвоєчасна відповідь на окрему ухвалу суду тягне за собою адміністративну відповідальність визначену ст. 185-6 КУпАП.
Окрема постанова по справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом 10 (десяти) днів з дня винесення окремої ухвали шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.
Окрема постанова набирає чинності з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження - з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження.
Суддя Жовтоводського міського суду
Дніпропетровської області Н.Ю. ВОЛЧЕК