Єдиний унікальний № 371/1834/23
Номер провадження № 3/371/72/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2024 р. м. Миронівка

Суддя Миронівського районного суду Київської області Кириленко М.О.,

за участі секретаря судового засідання Петренко В.А.

прокурора Фрей Р.А.

правопорушника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який працює на посаді голови Миронівської міської рад Київської області ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ч.1, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшли протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією за номерами 2200, 2201, 2202, 2203,2204, 2205, 2206, 2207, 2208, 2209, 2210, 2211, 2212, 2213, 2214, 2215, 2216, 2217, 2218, 2219, 2220, 2221, 2222, 2223, 2224, 2225, 2226, 2227,2228, 2229, 2230, 2231, 2232,2233,2234, 2235, 2236, 2237, складені відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст.172-7 КУпАП.

Згідно протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, ОСОБА_1 , будучи Миронівським міським головою Обухівського району Київської області, являючись суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 закону № 1700-VI порушив вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VI, вчинивши дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме підписавши розпорядження від 24.10.2022 №340-к «Про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці», а саме:

Витяг з розпорядження № 42-к від 18 лютого 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 68-к від 14 березня 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 10 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 102-к від 14 квітня 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 50 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 133-к від 17 травня 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 50 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 192-к від 22 червня 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 10 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 282-к від 23 серпня 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 10 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 312-к від 23 вересня 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 10 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 340-к від 24 жовтня 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 370-к від 22 листопада 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 402-к від 22 грудня 2022 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 50 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 16-к від 23 січня 2023 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 47-к від 22 лютого 2023 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 83-к від 22 березня 2023 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 124-к від 25 квітня 2023 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 151-к від 22 травня 2023 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 208-к від 22 червня 2023 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 238-к від 14 липня 2023 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 304-к від 23 серпня 2023 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Витяг з розпорядження № 334-к від 21 вересня 2023 року про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці, серед яких була його падчерка ОСОБА_2 у розмірі 100 % посадового окладу.

Чим вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1, ч. 2 ст.172-7 КУпАП, ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів, щодо суперечності між приватними інтересами та службовими повноваженнями, підчас підписання наказів, не здійснював повідомлення про наявність у нього конфлікту інтересів.

15 січня 2024 року на адресу суду надійшло клопотання від ОСОБА_1 про об`єднання матеріалів справи в одне провадження.

Постановою суду від 18 січня 2024 року матеріали справи № 371/1834/23, 371/1835/23, 371/1836/23,371/1837/23, 371/1838/23, 371/1839/23, 371/1840/23, 371/1841/23, 371/1842/23, 371/1843/23, 371/1844/23, 371/1845/23, 371/1846/23, 371/1847/23, 371/1848/23, 371/1849/23, 371/1850/23, 371/1851/23, 371/1852/23, 371/1853/23, 371/1854/23, 371/1855/23, 371/1856/23, 371/1857/23, 371/1858/23, 371/1859/23, 371/1860/23, 371/1861/23, 371/1862/23, 371/1863/23, 371/1864/23, 371/1865/23, 371/1866/23, 371/1867/23, 371/1868/23, 371/1869/23, 371/1870/23, 371/1871/23 об`єднано в одне провадження та присвоєно єдиний унікальний номер № 371/1834/23 провадження № 3/371/72/24.

17 січня 2024 року на адресу суду надійшли письмові пояснення від ОСОБА_1 . В обґрунтуванні, поданих пояснень зазначивши, що в зазначених протоколах вказано, що ОСОБА_2 є його близькою особою, з якою на теперішній час існують інші позаслужбові стосунки, які виражаються у спільному частковому володінні квартирою розташованою за адресою АДРЕСА_1 , в якій він зареєстрований. ОСОБА_1 зареєстровав шлюб з ОСОБА_3 , яка після реєстрації шлюбу взяла прізвище « ОСОБА_3 ». На час реєстрації шлюбу у ОСОБА_3 була малолітня дочка - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка після реєстрації шлюбу стала його падчеркою. У 2004 році ОСОБА_2 одружилася, створила власну сім`ю та в подальшому стала проживати окремо, з того часу жодних сімейних та родинних відносин ОСОБА_1 зазначає, що не підтримує. З 05.08.2017 року коли ОСОБА_1 розлучився з ОСОБА_3 , ОСОБА_2 стала йому колишньою падчеркою, тобто сімейні та родинні відносини, які не підтримувалися нами уже давно, отримали своє правове підтвердження (вираження). Правові наслідки припинення шлюбу складаються з припинення надалі особистих і майнових правовідносин, що існували між подружжям під час шлюбу. Зазначивши що, в Законі не зазначено, що поняття «близькі особи» поширюються в тому числі на колишніх чоловіка, дружину, вітчима, мачуху, пасинка, падчерку, зятя, невістку, тестя, тещу, свекра, свекруху, усиновлювача чи усиновленого, опікуна чи піклувальника. Зазначає, що враховуючи, що Законом не зазначено, що поняття «близькі особи» поширюються в тому числі на колишніх близьких осіб, а саме колишню падчерку, з якою він не підтримує жодних сімейних чи родинних відносин уже майже 20 років, будь-якого приватного інтересу - майнового чи немайнового, у тому числі зумовленого особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з колишньою падчеркою ОСОБА_2 у ОСОБА_1 немає. Підсумовуючи вищенаведене ОСОБА_1 зазначив що, при виданні та підписанні розпоряджень «Про преміювання працівників Миронівської міської ради та її виконавчого комітету (структурних підрозділів) та встановлення їм надбавки за високі досягнення в праці», якими серед інших працівників премійовано ОСОБА_2 відсутня суперечність між цього особистими інтересами та службовими повноваженнями, відсутній приватний інтерес, який може вплинути або впливає на об`єктивність або неупередженість прийнятих рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання службових повноважень. Відносно твердження, що на теперішній час між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існують позаслужбові стосунки, які виражаються у спільному частковому володінні квартирою розташованою за адресою АДРЕСА_1 , в якій ОСОБА_1 зареєстрований, є неправильним, оскільки наявність права спільної часткової власності не призводить «обов`язкових інших позаслужбових стосунків» і не свідчить, що таке право належить виключно особам за родинними та/або сімейними зв`язками. Суб`єктами права спільної часткової власності є фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади, відносини, що виникають за фактом спільної часткової власності є відносинами саме щодо володіння, користування цим майном. Виходячи з наведених фактів, в ОСОБА_1 зазначає, що в діях вбачає відсутні ознаки об`єктивної та суб`єктивної сторони адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, у зв`язку із чим провадження в адміністративних справах про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП просив закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення в межах санкції цієї статті. В своїх поясненнях зазначила, незважаючи на розлучення в 2017 році ОСОБА_1 із ОСОБА_3 : із немовля виростив, виховав та віддав у 2004 році заміж як свою доньку (падчерку) ОСОБА_2 . Із 2004 року ОСОБА_2 створила свою сім`ю і живе окремо. Крім: того, навіть на теперішній час між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існують інші позаслужбові стосунки, які виражаються у спільному частковому володінні квартирою розташованою за адресою АДРЕСА_1 , в якій зареєстрований/проживає ОСОБА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Отже, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є близькими особами у розумінні абз. 4 ч. I cm. 1 Закону №1700-VIL оскільки мають сімейні зв`язки між собою, а саме є вітчимом та падчеркою відповідно. Крім того зазначені особи мають інші позаслужбові стосунки, що виражається у володінні спільною нерухомістю. Отже, Миронівський міський голова (керівник виконкому) ОСОБА_1 , не повідомивши в установленому Законам №1700-УІІ порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів НАЗК, порушив вимоги п. 7 та п. 2 ч. І cm. 28 Закону Ns 17'00- VILКрім того, Миронівський міський голова (керівник виконкому) ОСОБА_1 , діючи умисно, з корисливих мотивів, вчинив дію (підписав розпорядження) в умовах реального конфлікту інтересів, пов`язаного з виникненням суперечностей між його особистими інтересами та службовими повноваженнями, як керівника виконавчого комітету, які впливають на об`єктивність прийняття рішення, чим: порушив вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону№1700-711.

Враховуючи вищевикладене, вважає, що у діях ОСОБА_1 наявні подія та склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та він підлягає притягненню до адміністративної відповідальності. Просила ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накласти адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172- 7 КУпАП, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених - у виді штрафу в розмірі 400 н.м.д.г., що складає 6800 грн.

Особа, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованих йому адміністративних правопорушень не визнав. Пояснив, що самостійно ніяких конфліктів інтересів не вбачає та зазначив, що будь яких стосунків з ОСОБА_2 не підтримує, а тому не вбачає мотивів, щодо притягнення його до адміністративної відповідальності.

Розглянувши в судовому засіданні матеріали справи про адміністративні правопорушення за ч. ч 1, 2 ст. 172-7 КУпАП України відносно ОСОБА_1 судом встановлено наступне.

Згідно з положеннями ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), корупційне правопорушення - це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Перелік суб`єктів на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», визначений статтею 3, зокрема відповідно до п. п. «б» п. 1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» до них відносяться посадові особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування:

ОСОБА_1 , будучи головою Миронівської Міської ради, відповідно до п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є посадовою особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на якого поширюється дія вищезазначеного Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема: повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

За змістом норми ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, встановлена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

За змістом норми ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, встановлена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язаних з корупцією ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді голови Миронівської Міської ради Київської області, будучи суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив визначений законом орган управління про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час прийняття рішення та вчинення дій, та, в подальшому, вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Зміст протоколів вказує на те, що реальний конфлікт інтересів у зазначених правовідносинах полягає в тому, що ОСОБА_1 відповідними наказами преміював свою падчерку (рідну доньку колишньої дружини), яка є працівником відділу «Центр надання адміністративних послуг виконавчого комітету Миронівської міської ради» ОСОБА_2 .

Таким чином, саме наявність або відсутність реального конфлікту інтересів підлягає встановленню для вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. ч. 1, 2 ст. 172- 7 КУпАП.

Відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» до переліку близьких осіб відносяться: члени сім`ї суб`єкта декларування, чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Члени сім`ї:

а) особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, та діти зазначеного суб`єкта до досягнення ними повноліття - незалежно від спільного проживання із суб`єктом;

б) будь-які особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі

Шлюб - це сімейний союз чоловіка та жінки, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану (частина перша статті 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України).

Зі змісту протоколів про адміністративні правопорушення вбачається, Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, зокрема № 5 від 25 вересня 2023 року підтверджено, що ОСОБА_1 уклав шлюб із ОСОБА_3 та після реєстрації шлюбу отримала прізвище ОСОБА_3 (а.с. 28-29) та вбачається, що ОСОБА_1 розірвав шлюб із ОСОБА_3 та після розірвання шлюбу залишилось прізвище ОСОБА_3 (а.с.28-29), також з Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, зокрема № 5 від 25 вересня 2023 року підтверджено, що ОСОБА_2 являється донькою ОСОБА_3 (а.с. 30-31), згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, № 8, від 25 вересня 2023 року, підтверджено, що ОСОБА_2 уклала шлюб із ОСОБА_10 та після реєстрації шлюбу отримала прізвища ОСОБА_2 ( а.с. 32-33).

Згідно Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, у ОСОБА_1 з ОСОБА_3 є донька ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_3 № 8 дата 05 жовтня 2023 року та ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_3 № 7 дата 05 жовтня 2023 року. Тому Навіть не зважаючи на розлучення з ОСОБА_3 він із немовля виростив , виховав та віддав у 2004 році заміж як свою доньку (пачерку ) ОСОБА_2 . Крім того на теперішній час між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існують позаслужбові стосунки , які виражаються у спільному частковому володінні квартирою розташованою за адресою АДРЕСА_1 , в якій зареєстрований /проживає ОСОБА_1 .

Прокурором під час розгляду справи наголошувалось, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають відносини, позаслужбові так як, ще мати ОСОБА_3 на даний час проживають за адресою АДРЕСА_1 , та ОСОБА_1 декларує її в декларації, як особу яка спільно проживає та не перебувають у шлюбі.

Стаття 129 Конституції України передбачає, що розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведеності перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справ

Антикорупційне законодавство не відносить до переліку близьких осіб після розірвання шлюбу ОСОБА_2 не є падчеркою ОСОБА_1 , оскільки на момент прийняття на роботу було розірвано шлюб з її матір`ю ОСОБА_3 , отже не входить в склад родини, не мешкає однією родиною та не веде сумісний побут. ОСОБА_1 не всиновлював ОСОБА_2 , та у будь який інший спосіб не набував статусу вітчима.

Таким чином, належним чином не підтверджений факт того, що ОСОБА_2 є падчеркою, та є близькою особою ОСОБА_1 в розумінні антикорупційного законодавства, не підтверджений факт наявності приватного інтересу,

Також необхідно зазначити, що діюче антикорупційне законодавство України розділяє два види конфлікту інтересів: потенційний та реальний. При цьому, інкриміновані ОСОБА_1 ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, передбачають адміністративну відповідальність лише за неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та за вчинення дій або прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Аналіз термінів "потенційний інтерес" та "реальний інтерес", які містяться в ч. 1ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції", з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року №126/50-е (наданого Вищому спеціалізованому суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ; інформаційний лист № 223-943/0/4/-17 від 22 травня 2017 року) щодо законодавства про боротьбу з корупцією, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів, особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Вказане узгоджується й з приписами п. 1.1.1. розділу І «Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29 вересня 2017 року № 839, відповідно до якого тільки такий приватний інтерес у сфері службових/представницьких повноважень, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, спричиняє виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів.

Перевіряючи обставини справи, щодо наявності реального конфлікту інтересів, в частині обставин, викладених у протоколах про адміністративні правопорушення, суд вважає, що у ОСОБА_1 , як у голови Миронівської Міської ради Київської області відсутній приватний інтерес при вирішенні питань, щодо прийняття рішень, щодо виплати грошової премії ОСОБА_2 . Як і не вбачається наявності факту суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 і службовими чи представницькими повноваженнями, оскільки не встановлено, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Жоден з інших доказів, наявних в матеріалах справи та досліджених в судових засіданнях, не спростовує наведених вище висновків, яких дійшов суд при розгляді даної об`єднаної справи про адміністративні правопорушення та не доводить, поза розумним сумнівом, вини ОСОБА_1 в інкримінованих йому адміністративних правопорушеннях. Сам по собі факт підпорядкування, ще не свідчить про наявність реального конфлікту інтересів, оскільки для наявності такого конфлікту необхідно довести як факт підпорядкування близьких родичів, суперечності між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями, так і те, що така суперечність реально вплинула на об`єктивність або неупередженість рішення. В даній справі такі складові реального конфлікту інтересів не доведені належними та допустимими доказами.

Оскільки під час розгляду судом об`єднаних матеріалів справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 було фактично встановлено відсутність реального конфлікту інтересів, за неповідомлення про який та за вчинення дій в умовах якого передбачено відповідальність інкримінованими йому статтями КУпАП, суд констатує в даному випадку відсутність як події таких адміністративних правопорушень, так і їх складу в діях (бездіяльності) ОСОБА_1 .

Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними і достатніми доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Згідно з вимогами ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За нормою ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищою цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини. Тобто особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури. Принцип «поза розумним сумнівом», сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282).У відповідності до цього рішення, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом. Виходячи з рішень ЄСПЛ - розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

За таких обставин, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247КУпАП розпочате провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 36, 247, 252, 283, 284 КУпАП,

УХВАЛИВ:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП України у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.О.Кириленко