Справа №: 385/330/24 Провадження № 3/385/235/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2024 року м. Гайворон

м. Гайворон

суддя Гайворонського районного суду Кіровоградської області Венгрин М. В., перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з ВП № 1 (м. Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

на розгляд до Гайворонського районного суду Кіровоградської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП.

Зі змісту протоколу серії ВАБ № 918314 від 25.02.2024 вбачається, що 25.02.2024 о 21:15 год ОСОБА_1 в смт. Салькове по вул. Цукровій біля будинку № 3, перебуваючи в п`яному вигляді, не виконував неодноразове законне розпорядження про припинення адміністративного правопорушення, шарпав працівника поліції за форменний одяг, ображав працівників поліції нецензурними словами, погрожував фізичною розправою, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Ознайомившись із матеріалами справи про адміністративне правопорушення встановлено наступне.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

На підставі ч. 2 ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Адміністративним правопорушенням, відповідальність за вчинення якого передбачена ст. 185 КУпАП, є злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Відповідно до вимог абз. 2, 3 п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 26.06.1992 «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок. Слід також мати на увазі, що адміністративна відповідальність за названою статтею настає при відсутності застосування фізичної сили з боку винної особи.

Абз 1, 4, 6 п. 8 згаданої Постанови, вказують на те, що на відміну від злісної непокори, передбаченої ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, вчинення опору полягає в активній фізичній протидії здійсненню працівником міліції, членом громадських формувань з охорони громадського порядку, військовослужбовцем обов`язку по охороні громадського порядку. Такі дії утворюють склад злочину, передбачений ст. 188-1 Кримінального кодексу (зараз ст. 342 КК України). Поєднаний з насильством або погрозою застосування насильства опір військовослужбовцю або члену громадських формувань з охорони громадського порядку, що перешкодив запобігти злочину чи затримати злочинця, охоплюється складом злочину, передбаченого ч. 2 ст. 188-1 Кримінального кодексу. Погроза застосування насильства під час вчинення опору полягає у висловлюваннях або діях про наміри винної особи застосувати насильство до працівника міліції, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця при виконанні ними обов`язків по охороні громадського порядку. Погроза насильством щодо працівника міліції у зв`язку з виконанням ним інших службових обов`язків тягне відповідальність за ст. 189-2 Кримінального кодексу (зараз ст. 345 КК України).

З наведеного вбачаються підстави стверджувати, що активна фізична протидія здійсненню працівником поліції обов`язку по охороні громадського порядку, зокрема шарпання працівника поліції за форменний одяг та погроза фізичним насильством під час такої можуть бути кваліфіковані як кримінальне правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена відповідною частиною ст. 342 КК України.

На підставі ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 218 КПК України).

Відповідно до ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

При цьому, КУпАП не вимагає, щоб на момент направлення матеріалів прокурору або органу досудового розслідування, суд з достовірністю встановив усі елементи складу злочину, для ініціювання питання про проведення досудового слідства, так як, на думку суду, для внесення відомостей до ЄРДР достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності, ознак кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, надіслані до суду, не містять всіх обставин, що мають значення для прийняття законного та обґрунтованого рішення, а обставини, встановлені матеріалами справи, мають ретельно перевірятися в порядку, визначеному кримінально-процесуальним законодавством.

За таких обставин протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали необхідно передати до Гайворонського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області в порядку ст. 253 КУпАП, а провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП, необхідно закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 9, 253, 254, 284 КУпАП, суддя, -

УХВАЛИВ:

закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП відповідно до положень ст. 253 КУпАП.

Матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП передати до Гайворонського відділу Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області в порядку ст. 253 КУпАП для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку статті 214 Кримінального процесуального кодексу України.

Постанова судді може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя : М. В. ВЕНГРИН

Дата документа 04.03.2024