Справа № 643/8172/24
Провадження № 3/643/3033/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.09.2024 року суддя Московського районного суду м. Харкова Власенко М. В., розглянувши матеріали, які надійшли з Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 3 ст. 154 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 095045 від 22 липня 2024 року, 12 липня 2024 року о 23:00 год. гр. ОСОБА_1 у дворі будинку № 4 по вул. Познанська, м. Харків, вигулювала собаку потенційно небезпечної породи «Пітбультер`єр» без намордника, внаслідок чого собака вкусила гр. ОСОБА_2 за ногу, завдавши шкоди здоров`ю.

Своїми діями ОСОБА_1 порушила Правила утримання домашніх тварин у м. Харкові. Відносно неї складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 154 КУпАП.

ОСОБА_1 отримала копію протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 095045 від 22 липня 2024 року, що підтверджується підписом останньої у протоколі.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про час та дату судового засідання повідомлена належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Причини неявки ОСОБА_1 суду невідомі, клопотань про відкладення судового засідання або інших клопотань щодо розгляду справи до суду не надходило, тому відповідно до положень ст. 268 КУпАП, суд розглядає справу у її відсутність.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив таке.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За правилами ст. 9 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», правила утримання домашніх тварин установлюються органами місцевого самоврядування. Особи, які утримують домашніх тварин, мають право з`являтися з ними поза місцями їх постійного утримання (супроводжувати їх).

Особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною домашньою твариною; безпеку супроводжуваної домашньої тварини; наявність повідка для здійснення вигулу собак та інших домашніх тварин, які можуть становити небезпеку для життя чи здоров`я людини, поза місцем постійного утримання таких тварин, а також намордника на собаках порід, що включені до Переліку небезпечних порід собак, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 1.2. Правил утримання домашніх тварин у м. Харкові, затверджених рішенням 25 сесії 8 скликання Харківської міської ради від 30 квітня 2024 року № 579/24 (далі Правила), правила встановлюють порядок утримання домашніх тварин та поводження з ними, визначають права і обов`язки юридичних та фізичних осіб власників домашніх тварин, а також передбачають контроль у зазначеній сфері.

За правилами п. 4.1. Правил, особи, які утримують домашніх тварин, зобов`язані виводити собак у громадські місця лише на короткому повідку (не більше 1,2 м) з прикріпленим до нашийника особистим номерним знаком, а собак, що включені до Переліку небезпечних порід собак, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1164, додатково в наморднику.

Положеннями ч. 3 ст. 154 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за: утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Обставини правопорушення підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 095045 від 22 липня 2024 року, заявою та письмовими поясненнями ОСОБА_2 , електронним рапортом Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області, фототаблицею, копією паспорта тварини, копією витягу з племінної книги собак, листом та рапортом працівників Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 , наданих під час складання протоколу та які викладені у протоколі, остання підтверджує, що вигулювала собаку без повідка та намордника.

З копії паспорту тварини та витягу з племінної книги собак слідує, що ОСОБА_1 є власником собаки по кличці «Найк», ІНФОРМАЦІЯ_2 , породи «Американський піт-бультер`єр», коричневого кольору.

Згідно переліку небезпечних порід собак, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 листопада 2021 року № 1164, «піт-бультер`єр американський» є небезпечною породою собак.

Порушень при складанні протоколу про адміністративне правопорушення інспектором поліції судом не встановлено, протокол відповідає вимогам, встановленим законом.

Отже, суд доходить висновку про наявність в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Згідно приписів статей 1, 8 Основного Закону Україна є правовою державою, де визнається і діє принцип верховенства права. Так, згідно положень ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається в межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Аналіз вказаних статей Кодексу України про адміністративні правопорушення свідчить про те, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність. Однак, при розгляді справ про адміністративні правопорушення відсутній визначений Законом механізм, який би дозволяв накладати стягнення за вчинені адміністративні правопорушення нижче визначеної санкцією відповідної статті Кодексу або замінювати стягнення на інше.

Проте положеннями ч. 1 ст. 69 Кримінального кодексу України встановлено право суду на призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом, а саме: за наявності кількох обставин, що пом`якшують покарання та істотно знижують ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, з урахуванням особи винного суд, умотивувавши своє рішення, може, крім випадків засудження за корупційне кримінальне правопорушення, кримінальне правопорушення, пов`язане з корупцією, кримінальне правопорушення, передбачене статтями 403, 405, 407, 408, 429 цього Кодексу, вчинене в умовах воєнного стану чи в бойовій обстановці, за катування, вчинене представником держави, у тому числі іноземної, призначити основне покарання, нижче від найнижчої межі, встановленої в санкції статті (санкції частини статті) Особливої частини цього Кодексу, або перейти до іншого, більш м`якого виду основного покарання, не зазначеного в санкції статті (санкції частини статті) Особливої частини цього Кодексу за це кримінальне правопорушення. У цьому випадку суд не має права призначити покарання, нижче від найнижчої межі, встановленої для такого виду покарання в Загальній частині цього Кодексу. За вчинення кримінального правопорушення, за яке передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, суд з підстав, передбачених цією частиною, може призначити основне покарання у виді штрафу, розмір якого не більше ніж на чверть нижчий від найнижчої межі, встановленої в санкції статті (санкції частини статті) Особливої частини цього Кодексу.

Санкцією ч. 3 ст. 154 КУпАП визначено обов`язкове додаткове стягнення у виді конфіскації тварини.

Аналізуючи всі обставини в сукупності, суд доходить висновку, що накладення додаткового стягнення у вигляді конфіскації тварини призведе до моральних страждань власника тварини, призведе до погіршення якості життя тварини, буде надмірним та вочевидь не сприятиме вихованню та виправленню особи, що притягається до відповідальності.

Відтак, при виборі покарання суд застосовує аналогію закону та накладає адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян без конфіскації тварини.

Крім цього, відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. 33 35, 40-1, 154, 268, 283, 287, 308 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) грн. 00 коп., без конфіскації тварини.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 308 КУпАП, у разі несплати штрафу протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання постанови про накладення штрафу, зазначена постанова надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби. В порядку примусового виконання з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік правопорушення.

Суддя М. В. Власенко