Справа №938/851/24
Провадження № 3/938/520/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 року селище Верховина

Суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області Чекан Н.М.

з участю секретаря судового засідання Івасюк Г.Ю.

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1

захисника особи, що притягається до адміністративної відповідальності, - адвоката Рокіщук М.Ю., яка бере участь у судовому засіданні в режимі відео конференції з власних технічних засобів

потерпілої ОСОБА_2

представника потерпілої адвоката Юрчук С.В.,

розглянувши матеріали, які надійшли від Верховинського районного відділення поліції Головного управління Національної поліції України в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП)

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, зареєстрована адреса проживання: присілок Рівня с.Яблуниця Верховинського району Івано-Франківської області, вчителя зарубіжної літератури Черемошнянського ліцею,

якій роз`яснено ст.63 Конституції України та права, передбачені ст.268 КУпАП,-

В С Т АН О В И В:

До Верховинського районного суду Івано-Франківської області надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173-1 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №205350 від 30.07.2024 року (а.с.1) вбачається, що 06.06.2024 року близько 15.00 годин в с. Яблуниця Верховинського району гр. ОСОБА_1 поширювала неправдиві чутки в соціальній мережі публічно на інтернет мережі «Фейсбук» відносно ОСОБА_2 , що могло призвести до виникнення паніки серед населення, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173-1 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , яка вчителем зарубіжної літератури в Черемошнянському ліцеї, у судовому засіданні пояснила, що її видалили зі всіх груп вказаного закладу (профспілкової, шкільної), тому на своїй сторінці у «Фейсбуці», доступ до якої мають тільки її друзі, поширювала дописи для того, щоб захистити себе. Ці дописи не чинили загрози суспільству, а стосуються виключно робочих питань та навчального процесу навчального закладу, в якому працює.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засідання просила притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за поширення неправдивих чуток, оскільки поширена нею інформація завдає шкоди її, потерпілої, репутації як вчителя та класного керівника, від неї вона також страждає погіршенням стану здоров`я. ОСОБА_1 поширює про неї, тобто потерпілу, дописи, що вона пліткує про батьків та учнів, поганий класний керівник та вчитель, обзиває злочинцем, бо сховала її заяву на допомогу, в зв`язку з чим нездорова атмосфера в колективі. Також потерпіла зазначила, що вона не зверталася до суду з вищевказаного приводу з позовною заявою про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування ОСОБА_1 моральної шкоди, але на даний час такий позов готується.

Свідок ОСОБА_3 , яка працює в.о. директора Черемошнянського ліцею суду, пояснила, що ОСОБА_1 поширює у мережі «Фейсбук» дописи, з яких вбачається, що « ОСОБА_4 найкраща, а колектив це ніщо», погрожувала зірвати навчальний процес. Вона, тобто свідок, дописи ОСОБА_1 , в тому числі й допис за 06.06.2024 року, особисто не бачила, бо не має доступу до сторінки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Їй відомо, що допис за 06.06.2024 року стосувався того, що голова профспілки видала ОСОБА_1 тільки допомоги в розмірі 1000 гривень.

Від захисника особи, яка притягається до відповідальності, - адвоката Рокіщук М.Ю. до суду поступило клопотання, яке вона підтримала в судовому засіданні, про закриття провадження у справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173-1 КУпАП (поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку). Клопотання обґрунтовано тим, що предметом таких чуток (повідомлень) можуть бути будь-які факти, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Однак, як вбачається із матеріалів справи доказом нібито вини її підзахисної є заява потерпілої ОСОБА_2 , скрини із мережі Інтернет. При цьому жодних посилань на джерело походження зазначених дописів в матеріалах справи не наведено. Разом з тим відсутня інформація щодо перевірки фактів, викладених у заяві, а поліцейський офіцер громади ОСОБА_5 не здійснив перевірку чи мали місце такі дописи, хоча у своєму протоколі зазначає, що такі обставини мали місце 06.06.2024 року о 15.00 год. Окрім пояснень заявниці ОСОБА_2 , в.о. директора ОСОБА_3 та скриншотів невідомого походження, в матеріалах адміністративної справи інших доказів немає. Звертає увагу, що у своїй заяві ОСОБА_2 пише про те, що її «не влаштовує попередня відповідь…» Разом з тим, жодних посилань на сторінки в інтернеті, меседжери чи інші джерела вказана заява не містить, і їх походження виходячи із матеріалів справи встановити неможливо. В матеріалах справи також відсутні відомості щодо самого змісту поширених чуток, а також інформації про те, у чому полягає їх неправдивість, які саме наслідки вони спричинили чи можуть спричинити. Саме по собі поширення неправдивих чуток, яке не викликало і не могло викликати паніки чи призвести до порушення громадського порядку, не становитиме порушення статті 173-1 КУпАП. Обвинувачення повинно бути конкретним і не порушувати права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, зокрема, права на захист, оскільки захищатися від не конкретного звинувачення неможливо.

Представник потерпілої ОСОБА_2 адвокат Юрчук С.В. просила суд притягнути до відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173-1 КУпАП.

Суддя заслухавши пояснення учасників справи, вивчивши матеріали адміністративної справи приходить до такого висновку.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП, крім протоколу про адміністративне правопорушення суду надано:

- заяву ОСОБА_2 від 03.07.2024 року на ім`я начальника поліції (а.с.2), в якій вона просила повторно розглянути заяву щодо вчителя зарубіжної літератури ОСОБА_1 , оскільки попередня відповідь від 13.06.2024 року її не влаштовує, просить вжити відповідних заходів впливу щодо ОСОБА_1 , якій заборонити, взявши розписку, публічно в соціальних мережах складати оцінку її професійній діяльності, вигадувати, складати наклепи, а також накласти адміністративне стягнення і відповідальність за такі вчинки, за образи («найгірший класний керівник», «чудовисько», «злочинці» та ін.), такі публічні приниження не можуть бути не покараними;

- пояснення ОСОБА_3 - в.о. директора Черемошнянського ліцею від 30.07.2024 року (а.с. 5), в якому вона вказала, що у неї та всіх працівників школи виникають неприязні відносини з вчителем зарубіжної літератури ОСОБА_1 , пов`язані з робочими питаннями і навчальним процесом в Черемошнянському ліцеї; ОСОБА_1 вчиняє та поширює на своїй інтернет-сторінці соціальної мережі «Фейсбук» неправдиві чутки та інформацію відносно неї, а також іншого вчителя ОСОБА_2 ; такі дописи, які є публічними призводять до погіршення нормальної роботи навчального закладу та негативного іміджу навчального закладу, а також погіршення навчання дітей закладу, постійних конфліктних ситуацій між вчителями та батьками; поведінка ОСОБА_1 принижує її честь та гідність, а також ОСОБА_2 та інших працівників, яка дискредитує роботу навчального закладу; інформація, висвітлена ОСОБА_1 , не має будь-якої правдивої істини та не підтверджена жодними фактами і доводами, тому просить вжити до вказаної особи заходів впливу і притягнути до відповідальності за поширення неправдивих чуток;

- пояснення ОСОБА_1 від 30.07.2024 року (а.с. 6), в якому вона вказала, що працює вчителем зарубіжної літератури в Черемошнянському ліцеї та в неї склалися неприязні відносини з учителем української мови і літератури - головою профспілки Черемошнянського ліцею ОСОБА_2 , а саме неприязні відносини пов`язані з робочими питаннями, пов`язаними із навчальним процесом в Черемошнянському ліцеї; з даного приводу вона дійсно публічно на своїй інтернет сторінці «Фейсбук» висвітлила дописи, які вважає і стверджує є правдивого змісту і не принижують честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_2 ;

- світлокопії повідомлень (а.с.7- 18), одне з яких із «Messenger», а з інших не вбачається особа, спосіб, дату їх поширення та джерело їх походження.

Згідно з вимогами ст.ст.245, 252, 280 КУпАП під час провадження у справах про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне дослідження всіх обставин справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як передбачено ст.9 КУпАП (проступком), визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

На підставі ст.252 КУпАП оцінка доказів при розгляді справ про адміністративні правопорушення ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Згідно зі ст.129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст.251 КУпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно зі диспозицією ст. 173-1 КУпАП особу може бути притягнуто до адміністративної відповідальності за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. При цьому, громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадським місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, ст. 173-1 КУпАП є поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Неправдивими чутками є вістка, повідомлення про кого, щось, що-небудь, які суперечать (не відповідають) дійсності (правді, істині). Предметом таких чуток (повідомлень) можуть бути тільки факти, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Це, наприклад, повідомлення про нібито не роботу громадського транспорту, радіаційні та інші викиди, перекриття руху транспорту, зараження питної води, масове зловживання владними повноваженнями працівників правоохоронних органів тощо.

Обов`язковим елементом об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП про адміністративні правопорушення, є наслідки у виді гіпотетичної можливості викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Термін "паніка" визначається як психічний стан людей несвідомий, нестримний страх, викликаний дійсною чи уявною небезпекою, що охоплює людину чи багатьох людей, неконтрольоване прагнення уникнути небезпечної ситуації.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності.

Суддя звертає увагу, що ОСОБА_1 протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 205350 від 30.07.2024 року обвинувачується в тому, що вона 06.06.2024 року близько 15.00 годин в с.Яблуниця Верховинського району поширювала неправдиві чутки в соціальній мережі «Фейсбук» відносно ОСОБА_2 , що могло призвести до виникнення паніки серед населення. Однак, не зазначено, які саме 06.06.2024 року чутки вона поширювала в інтернеті відносно потерпілої.

Виходячи з публікацій та повідомлень ОСОБА_1 , які долучені до матеріалів справи, в силу їх змісту, вони не могли викликати будь-якої паніки та призвести до порушення громадського порядку.

Самі твердження зазначені в адміністративному протоколі, без їх обгрунтування належними доказами, не можуть слугувати підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Тому, саме по собі поширення неправдивих чуток, яке не викликало і не могло викликати паніки чи призвести до порушення громадського порядку, не становитиме порушення ст. 173-1 КУпАП.

Крім того, з долучених матеріалів є не зрозумілим, який саме з дописів поширений 06.06.2024 року.

При цьому суддя звертає увагу, що пояснення свідка - в.о. директора Черемошнянського ліцею ОСОБА_3 та потерпілої ОСОБА_2 свідчать про наявність неприязних відносин між ними та ОСОБА_1 , чого не заперечує і остання. Однак характер цих відносин навіть гіпотетично не може викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Згідно ч.2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися та припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь та кожна людина вважається невинною доти, поки її вину не доведено згідно з законом.

Згідно з положеннями КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, доповнювати його чи уточнювати.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

У ст.7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з приписами ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Верховинй Суд у постанові від 08.07.2020 року у справі№ 463/1352/16-а зазначив, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Таким чином, під час судового розгляду справи про адміністративне правопорушення за ст. 173-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 достатніх та обґрунтованих доказів на підтвердження винуватості останньої у пред`явленому обвинуваченні за ст. 173-1 КУпАП згідно зі протоколом про адміністративне правопорушення та наданих матеріалів адміністративної справи - здобуто не було.

Відповідно до п. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст.173-1,251,252,256,266,280,283,284- 285,294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 173-1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Івано-Франківського апеляційного суду через Верховинський районний суд.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Повний текст постанови складено 05.09.2024 року.

Суддя Наталія ЧЕКАН