Справа № 147/899/24
Провадження № 3/147/312/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2024 року с-ще Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Борейко О. Г. , розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, непрацюючого,

за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

25 червня 2024 року до Тростянецького районного суду Вінницької області, надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №650623 від 22.06.2024 щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №650623 від 22.06.2024 вбачається, що 22 червня 2024 року о 00 годині 25 хвилин в смт Тростянець по вул. Соборній водій ОСОБА_1 керував автомобілем TOYOTA RAV4, реєстраційний номер НОМЕР_2 в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння, зі згоди водія, у встановленому законом порядку проводився із застосуванням приладу Драгер. Результат огляду 0,33%о, чим порушив вимоги п.2.9 А Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Під час складення протоколу про адміністративне правопорушення працівниками поліції призначено розгляд справи на 14:00 годину 25 червня 2024 року.

Перед початком судового розгляду справи ОСОБА_1 було роз`яснено права відповідно до положень ст.63 Конституції України та ст. 268 КУпАП.

З урахуванням клопотання ОСОБА_1 розгляд справи відкладено на 09:20 годину 10 липня 2024 року.

В судовому засіданні 10 липня 2024 року ОСОБА_1 свою вину не визнав зазначив, що не перебував у стані сп`яніння, тому сміливо пройшов огляд, однак Драгер показав позитивний результат. Стверджує, що наполягав на проведенні огляду на стан сп`яніння в закладі охорони здоров`я, однак йому відмовили.

Також, 10 липня 2024 року захисник ОСОБА_1 адвокат Ткач І. І. подала клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п. 1. ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. Клопотання мотивоване тим, що 22.06.2024 ОСОБА_1 на автомобілі Toyota Rav4, д.н.з. НОМЕР_2 у вечірній час повертався до дому із лікарні у м. Вінниця та о 00.20 год. у с-щі Тростянець був зупинений працівниками поліції. У зазначений час, ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння не перебував та погодився пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу поліцейським з використанням спеціального технічного засобу газоаналізатора «Drager Alkotest 6810». В результаті огляду, який було проведено інспектором поліції ОСОБА_2 , було встановлено результат тесту 0,33%о, із яким ОСОБА_1 не погодився, оскільки показники приладу мали суперечливе значення. Однак, не будучи обізнаним щодо процедури проведення огляду водія на стан алкогольного сп`яніння, відразу не наполягав на проведенні такого огляду у медичному закладі. Після проведення відносно ОСОБА_1 огляду на місце зупинки прибув інший екіпаж поліції, у складі якого перебував сержант поліції ОСОБА_3 , який оформив відносно ОСОБА_1 матеріали про адміністративне правопорушення, зокрема, і протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №650623. В ході складення матеріалів про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 неодноразово висловлював недовіру показів приладу, наполягаючи на проведенні огляду у медичному закладі, однак всупереч вимогам ст. 266 КУпАП, не був доставлений працівниками поліції до найближчого медичного закладу з метою проходження такого огляду. Не погодившись із результатами проведеного відносно нього огляду, ОСОБА_1 того ж дня близько 01.10 год. самостійно звернувся до лікувальної установи КНП «Бершадська ОЛІЛ Бершадської міської ради», де лікарем було здійснено його медичний огляд, як водія, з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння. Відповідно до карти амбулаторного медичного огляду №177 від 22.06.2024 результат обстеження ОСОБА_1 в медичному закладі показав: 0,00 проміле (результат технічного приладу) що свідчить про відсутність ознак алкогольного сп`яніння. Реалізація особою права на переогляд в медичному закладі є важливою гарантією права на захист, тому представник влади зобов`язаний з`ясувати думку водія з приводу показників приладу, переконатись у небажанні особи пройти переогляд та зафіксувати відмову від такого переогляду за допомогою відеозапису на бодікамеру (чи письмово) або ж доставити цю особу до лікарні для продовження огляду. Відомості з акту медичного обстеження та висновку щодо результатів медичного огляду не підтверджують перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння під час керування транспортним засобом. Разом із цим, відповідно до інструкції з експлуатації газоаналізатору «Alkotest 6810», яка є публічно доступною на сайті офіційного представника концерну DragerSafety AG&Co в Україні, за технічними характеристиками границі допустимої похибки результату в діапазоні від 0 до 0,84 ‰ (проміле) становлять +/- 0,04 ‰ (проміле), та +/-5% (від показання) в діапазоні ?0,84 ‰. З огляду на вказане, а також враховуючи дані огляду проведеного в КНП «Бершадська ОЛІЛ Бершадської міської ради» в межах періоду часу дві години з моменту зупинки транспортного засобу, результат огляду на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 , зафіксований газоаналізатором «Alkotest 6810» 0,33‰, не може в достатній мірі та безсумнівно свідчити про перебування його в стані алкогольного сп`яніння під час керування автомобілем, оскільки при врахуванні допустимої похибки, згідно із технічними характеристиками вищевказаного газоаналізатора, його результат не перевищує допустиму норму 0,2‰ (0,24‰ +/- 0,04 ‰), що в свою чергу унеможливлює встановлення і доведення факту порушення ним вимог пункту 2.9(а) ПДР України, у зазначений в оскаржуваній постанові час. На думку захисника в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події правопорушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, є недоведеним.

Під час перегляду відео з нагрудної боді-камери поліцейського встановлені розбіжності щодо висловленої позиції ОСОБА_1 та висвітленою в клопотанні захисника про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення із обставинами зафіксованими на відео, а тому відкладено розгляд справи на 25 липня 2024 року викликано в судове засідання працівників поліції, які проводили освідування ОСОБА_1 та складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, лікаря який проводив огляд ОСОБА_1 в порядку само звернення до медичного закладу, а також витребувано із КНП «Бершадська ОЛІЛ Бершадської міської ради» докази звернення ОСОБА_1 до медичного закладу в порядку самозвернення.

25 липня 2024 року допитано в якості свідка інспектора СРПП ВП №2 Гайсинського РУП Ільніцького Сергія Миколайовича. Свідок повідомив, що йому зателефонував ОСОБА_2 і передав роздруківку чеку Драгер та доручив складення матеріалів про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно водія, який був зупинений і освідуваний саме ОСОБА_2 . Свідок зазначив, що ОСОБА_2 в той день вже складав матеріали за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно іншого водія, проте на думку ОСОБА_3 складати матеріали про адміністративне правопорушення має той екіпаж поліції, який проводив освідування.

25 липня 2024 року від захисника ОСОБА_1 адвоката Ткач І. І. надійшло клопотання про визнання доказів не допустимими. Захисник просить визнати квитанцію із приладу «Драгер» «Alkotest 6810» до тесту №4492 від 22.06.2024, а також акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів, які складені поліцейським СРПП ВР №2 22.06.2024 у справі №147/899/24, як недопустимі для підтвердження наявності в діях особи складу адміністративного правопорушення. Клопотання мотивоване тим, що з дослідженого у справі відеозапису, що виконаний портативним відео реєстратором та досліджений до матеріалів справи, 22.06.2024, поліцейський СРПП ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, сержант поліції С. М. Ільніцький не був присутнім при зупинці водія ОСОБА_1 та проходженні ним огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння, у час та місці, що вказані у оскаржуваному протоколі про адміністративне правопорушення. На 00:28 хв. згаданого відеозапису вбачається, що огляд ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу, проводить інспектор поліції ОСОБА_2 , який після проведення огляду роздруковує із приладу «Драгер» «Alkotest 6810», квитанцію до тесту №4492 не підписує її, а о 00:37 хв. передає інспектору ОСОБА_3 , який прибув до місця складення адміністративних матеріалів. Зазначені обставини свідчать про те, що збирання доказів та оформлення адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_1 здійснено не уповноваженою особою, тобто, не тією особою, яка проводила огляд водія на визначення стану сп`яніння, а тому, відповідно до положень ч. 5 ст. 266 КУпАП проведений огляд водія на визначення стану сп`яніння, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Розгляд справи відкладено до 28.08.2024 та повторно витребувано у КНП «Бершадська ОЛІЛ Бершадської міської ради» інформацію щодо звернення громадянина ОСОБА_1 до медичного закладу в порядку само звернення 22.06.2024.

27.08.2024 на адресу суду, на виконання вимоги суду від 25.07.2024 надійшов лист директора КНП «Бершадська ОЛІЛ Бершадської міської ради» з запитуваною інформацією та документами.

В судовому засіданні 28.08.2024 ОСОБА_1 його захисник адвокат Ткач І. І. підтримали свої клопотання, просили закрити провадження у справі.

В судовому засіданні 28.08.2024 допитано в якості свідка заступника начальника СРПП ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_2 . Свідок показав, що згідно із наказом здійснювали відпрацювання в селищі Тростянець із ОСОБА_4 . Було зупинено транспортний засіб, який порушував комендантську годину, під час спілкування з водієм було чути запах алкоголю з порожнини рота, та йому запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу поліцейським. Було проведено огляд і результат позитивний, враховуючи, що відпрацювання було до 00 год. 00 хв. свідок зателефонував підлеглому і передав йому результат тесту для складення матеріалів про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Свідок підтвердив те, що результат тесту Драгер ним не підписано, а підписано іншим працівником поліції з іншого екіпажу. На запитання чим передбачено передачу і передоручення тесту іншому екіпажу поліції для складення адміністративних матеріалів, свідок не назвав. Також показав, що ним було передано свою портативну камеру, щоб не було перервано відео.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні 28.08.2024 повідомив, що він не пам`ятає осіб які зверталися в порядку самозвернення для огляду з метою виявлення чи спростування перебування особи в стані сп`яніння. Зазначив, що у порядку самозвернення особа записується в журналі, проводиться її огляд, складається акт та робиться на його підставі висновок. Повідомив, що газоаналізатор наявний у розпорядженні закладу охорони здоров`я не передбачає можливості роздрукувати чек, а ця інформація просто переноситься до акту.

Заслухавши ОСОБА_1 його захисника адвоката Ткач І. І., свідків, оцінивши всі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до вимог статтей 245, 251 , 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до ст.1 КУпАП, завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

КУпАП визначено форму і основні елементи протоколу про адміністративне правопорушення та змісту постанови, що приймається в конкретній справі. У них повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення та відомості, необхідні для розгляду справи, зокрема, дані про час, місце вчинення адміністративного правопорушення, його суть, дані про свідків і потерпілих, їх пояснення, а якщо правопорушенням спричинено матеріальну шкоду, про це також зазначається у процесуальних документах, тобто всі обставини правопорушення, отримані на підставі дослідження та оцінки доказів в їх сукупності, обґрунтування наявності складу правопорушення.

Так, протокол про адміністративне правопорушення - це відповідним чином оформлений уповноваженою особою процесуальний документ про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення, передбаченого КУпАП.

Саме складання протоколу - це процесуальна дія суб`єкта владних повноважень, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення та, відповідно до положень ст. 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення поліцейський СРПП ВП№2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області Ільніцький С. М. склав протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №650623 від 22.06.2024 щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП, відповідно до вимог ст.256 КУпАП, оскільки останній містить усі необхідні елементи протоколу (а.с.3).

Зокрема, у вказаному протоколі про адміністративне правопорушення чітко зазначена (конкретизована) суть адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, а саме фабула правопорушення відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеному у статті КУпАП, за якою складено протокол та роз`яснено права та обов`язки передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП.

Так, з протоколу серії ААД №650623 від 22.06.2022, встановлено, що 22 червня 2024 року о 00 годині 25 хвилин в смт Тростянець по вул. Соборній водій ОСОБА_1 керував автомобілем TOYOTA RAV4, реєстраційний номер НОМЕР_2 в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння, зі згоди водія, у встановленому законом порядку проводився із застосуванням приладу Драгер. Результат огляду 0,33%о.

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує факт учинення неправомірних дій, і є одним із джерел доказів, відповідно до положень ст. 251 КУпАП.

Доказів того, що зазначений вище протокол та дії працівників поліції за вказаним фактом оскаржувалися в установленому законом порядку (до суду), громадянином ОСОБА_1 не надано.

Будь-яких заперечень ОСОБА_1 щодо складання протоколу не зазначив, підписавши його.

Варто також звернути увагу, що з наданого відеозапису вбачається, що громадянин ОСОБА_1 не заперечував факт вживання алкогольних напоїв напередодні, а саме зазначив: «Вживав ще вдень у друга День народження», погодився пройти тест на стан алкогольного сп`яніння саме на місці зупинки, хоча працівник поліції пропонував проїхати і в медичний заклад. В подальшому звертався з проханням до працівників поліції не складати протокол про адміністративне правопорушення, незгоди щодо результату тестування 0,33 ‰ не висловлював, підписавши чек результату тестування (а.с. 2).

Наведені обставини спростовують доводи сторони захисту про те, що ОСОБА_1 не погодився з результатом 0,33 ‰ (проміле) оскільки показники приладу мали суперечливе значення.

Відеозаписом події спростовуються і доводи ОСОБА_1 про те, що він наполягав на проведені огляду в закладі охорони здоров`я, хоча працівником поліції неодноразово пропонувалося пройти такий огляд в найближчому закладі охорони здоров`я.

Водночас згідно із п. п. 1.3 та 1.9 ПДР України встановлено, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими. Особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно з діючим законодавством.

Відповідно до п. 2.9 (а) Правил водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння або перебуваючи під впливом наркотичних чи токсичних речовин.

Невиконання пункту 2.9 (а) ПДР України має наслідком притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, яка встановлює відповідальність в тому числі, за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного сп`яніння.

Також необхідно звернути увагу, що відповідно до п. 11 ч. 1 ст.23 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів.

Поліцейський має право вимагати в особи пред`явлення нею документів, що посвідчують особу, та/або документів, що підтверджують відповідне право особи, у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в документах, у таких випадках: якщо існує достатньо підстав вважати, що особа вчинила або має намір вчинити правопорушення; якщо особа перебуває на території чи об`єкті із спеціальним режимом або в місці здійснення спеціального поліцейського контролю. (п. 2,3 ч. 1, ст. 32 Закону України «Про Національну поліцію»).

Крім того, необхідно врахувати вимоги п. 5 Порядку перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян під час забезпечення заходів правового режиму воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 №1456, право на проведення перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян надано відповідним уповноваженим особам Національної поліції, СБУ, Національної гвардії, Держприкордонслужби, ДМС, Держмитслужби та Збройних Сил, які визначені в наказі коменданта.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому продовжено і діє на даний час.

Згідно із п. 5 та 7 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану: - запроваджувати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, комендантську годину (заборону перебування у певний період доби на вулицях та в інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток і посвідчень), а також встановлювати спеціальний режим світломаскування; - перевіряти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, документи у осіб, а в разі потреби проводити огляд речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян, за винятком обмежень, встановлених Конституцією України.

Як вбачається з наданих матеріалів, події відбуваються у селищі Тростянець під час комендантської години.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень - спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вина особи, притягається до відповідальності, має бути доведена належними докази а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Процедуру виявлення у водіїв ознак алкогольного сп`яніння та проведення огляду водіїв на стан алкогольного сп`яніння визначено ст.266 КУпАП, Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої наказом Міністра внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України №1452/735 від 09.11.2015 (надалі Інструкція №1452/735).

Відповідно до ст.266 КУпАП, особи, які керують транспортними засобами, морськими, річковими, малими, спортивними суднами або водними мотоциклами і щодо яких є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, підлягають відстороненню від керування цими транспортними засобами, морськими, річковими, малими, спортивними суднами або водними мотоциклами та оглядові на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Огляд особи, яка керувала транспортним засобом, морським, річковим, малим, спортивним судном або водним мотоциклом, на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення.

У разі незгоди особи, яка керувала транспортним засобом, морським, річковим, малим, спортивним судном або водним мотоциклом, на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. Перелік закладів охорони здоров`я, яким надається право проведення огляду особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, затверджується управліннями охорони здоров`я місцевих державних адміністрацій. Проведення огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, в інших закладах забороняється.

Огляд осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, здійснюється в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд у закладі охорони здоров`я та складення висновку за результатами огляду проводиться в присутності поліцейського. Кожний випадок огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, у закладі охорони здоров`я реєструється в порядку, визначеному спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі охорони здоров`я.

Огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Направлення особи для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду здійснюються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

У разі відсторонення особи від керування транспортним засобом, морським, річковим, малим, спортивним судном або водним мотоциклом можливість керування цим транспортним засобом, морським, річковим, малим, спортивним судном або водним мотоциклом надається уповноваженій нею особі, яка має посвідчення водія (судноводія) відповідної категорії та може бути допущена до керування транспортним засобом, морським, річковим, малим, спортивним судном або водним мотоциклом.

Згідно із п.6 розділу І Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказом МВС України та МОЗ України 09.11.2015 №1452/735, огляд на стан сп`яніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом, а також лікарем закладу охорони здоров`я.

Відповідно до п. 2 розділу І Інструкції огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України (далі - поліцейський) є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

Ознаками алкогольного сп`яніння, згідно із п. 3 розділу І зазначеної вище Інструкції, є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці.

Відповідно до ч. 3, ч. 4, ч. 6 Порядку огляд проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ і Держспоживстандартом; огляд на місці зупинки транспортного засобу проводиться у присутності двох свідків. Не можуть бути залучені як свідки працівники Національної поліції або особи, щодо неупередженості яких є сумніви. Водій транспортного засобу, що відмовився від проведення огляду на місці зупинки транспортного засобу або висловив незгоду з його результатами, направляється поліцейським для проведення огляду до відповідного закладу охорони здоров`я.

Згідно із п. 6 розділу I, п. 3, п. 4, п. 6 Розділу ІІ Інструкції, огляд на стан сп`яніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ і Держспоживстандартом; поліцейськими використовуються спеціальні технічні засоби, які мають, зокрема, сертифікат відповідності та свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки. Огляд на стан сп`яніння проводиться з дотриманням інструкції з експлуатації спеціального технічного засобу та фіксацією результатів на паперових та електронних носіях, якщо спеціальний технічний засіб має такі функції. Перед проведенням огляду на стан сп`яніння поліцейський інформує особу, яка підлягає огляду на стан сп`яніння, про порядок застосування спеціального технічного засобу та на її вимогу надає сертифікат відповідності та свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки. Огляд на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу проводиться у присутності двох свідків. Не можуть бути залучені як свідки працівники Національної поліції або особи, щодо неупередженості яких є сумніви.

У Міжнародному пакті про громадянські і політичні права, зокрема у п. 2 ст. 14 зазначено: «Кожен обвинувачений в кримінальному злочині має право вважатися невинним, поки винність його не буде доведена згідно з законом». Презумпція невинуватості особи закріплена в статті 62 Конституції України та передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу (абзаци перший третій пункту 4 мотивувальної частини) Рішення Великої палати Конституційного Суду України від 26 лютого 2019 року№ 1-р/2019. Справи про адміністративне правопорушення не можуть бути винятком з цього правила.

У п. 52 рішення ЄСПЛ від 05.02.2008 «Романаускас проти Литви», судом констатовано, що національний суд повинен переконатися, що провадження в цілому, зокрема спосіб отримання доказів, було справедливим.

Положеннями ч. 1 ст. 11 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року та ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 01 листопада 1950 року, рішенням Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень ч.1 ст.14-1 КУпАП констатовано, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено у законному порядку при додержанні, зокрема, процедури притягнення до адміністративної відповідальності, яка повинна ґрунтуватись на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Частиною 2 статті 251 КУпАП, передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали справи, в тому числі, відеозапис з нагрудної камери поліцейського встановлено, що поліцейськими порушено вимоги ст. 266 КУпАП під час огляду ОСОБА_1 на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу.

Власне, як встановлено з відеозапису події 22.06.2024, поліцейський СРПП ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, сержант поліції ОСОБА_3 не був присутнім під час зупинки водія ОСОБА_1 та проходженні ним огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння, у час та місці, що вказані у оскаржуваному протоколі про адміністративне правопорушення. Натомість зі згаданого відеозапису вбачається, що огляд водія ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу, проводить інспектор поліції ОСОБА_2 , який після проведення огляду роздруковує із приладу «Драгер» «Alkotest 6810», квитанцію до тесту №4492 не підписує її, а передає інспектору ОСОБА_3 , який прибув до місця складення адміністративних матеріалів. Згодом під час складення матеріалів про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_1 поліцейський ОСОБА_3 підписав роздруківку тесту і надав його для підпису ОСОБА_1 , який як зазначено вище також його підписав без жодних зауважень.

Таким чином суд вважає підставними доводи сторони захисту про те, що зазначені обставини свідчать про те, що збирання доказів та оформлення адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_1 здійснено не тією особою, яка проводила огляд водія на визначення стану сп`яніння, а тому, відповідно до положень ч. 5 ст. 266 КУпАП, огляд водія на визначення стану сп`яніння, був проведений з порушенням вимог цієї статті та вважається недійсним.

Водночас суд оцінює критично доводи сторони захисту про те, що відповідно до карти амбулаторного медичного огляду №177 від 22.06.2024 результат обстеження ОСОБА_1 в медичному закладі показав: 0,00 проміле (результат технічного приладу) що свідчить про відсутність ознак алкогольного сп`яніння.

Так, щодо проходження ОСОБА_1 22.06.2023 медичного огляду на стан сп`яніння у медичній установі в порядку самозвернення, то суд таку карту амбулаторного медичного огляду №177 від 22.06.2024 не бере до уваги, оскільки доказ є недопустимий, отриманий не у спосіб встановлений законом, зазначений огляд на стан сп`яніння проведений без присутності поліцейського, на висновку відсутня печатка закладу охорони здоров`я в якому проводився огляд, крім іншого суду не відома інформація про вживання, після проведення первинного огляду на стан сп`яніння поліцейським, ОСОБА_1 їжі, напоїв чи препаратів, які б могли вплинути на покази приладу.

Більше того на вимогу суду КНП «Бершадська ОЛІЛ Бершадської міської ради» не надано доказів, а саме: акта медичного обстеження та висновку щодо результатів медичного огляду ОСОБА_1 , та результату тесту зробленого у закладі охорони здоров`я, а надано лише витяг з журналу у якому зазначено звернення ОСОБА_1 в медичний заклад (який містить виправлення не засвідчені належним чином) та копію Карти амбулаторного медичного огляду.

Разом із цим, лікар який проводив освідування ОСОБА_1 в порядку самозвернення зазначив, що такі документи відсутні, натомість є Карта амбулаторного медичного огляду (що на його думку і є актом та висновком проведеного огляду).

Не знайшли свого підтвердження і доводи сторони захисту про те, що результат огляду на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 , зафіксований газоаналізатором «Alkotest 6810» 0,33‰, не може в достатній мірі та безсумнівно свідчити про перебування його в стані алкогольного сп`яніння під час керування автомобілем, оскільки при врахуванні допустимої похибки, згідно із технічними характеристиками вищевказаного газоаналізатора, його результат не перевищує допустиму норму 0,2‰ (0,24‰ +/- 0,04 ‰), що в свою чергу унеможливлює встановлення і доведення факту порушення ним вимог пункту 2.9 (а) ПДР України, у зазначений в оскаржуваній постанові час.

Згідно з п.7 Розділу ІІ Інструкція №1452/735, установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.

Щодо похибки приладу «Drager Alcotest 6810» варто зазначити, що відповідно до положень Інструкції з експлуатації приладу Drager Alcotest 6810, де передбачений діапазон температур при його використанні від 5°С до +50°С, тобто некоректна робота драгера можлива при здійснення перевірки на стан алкогольного сп`яніння взимку, особливо при температурі повітря нижче 5°С, коли показники приладу можуть бути хибні. У інших випадках прилад працює точно і показує правильні дані.

Тобто, відповідно до Інструкції до приладу «Drager Alcotest 6820» технічними характеристиками вищевказаного приладу дійсно передбачено похибку в залежності від температури навколишнього повітря. Зокрема: при температурі від мінус 5 до + 50 градусів Цельсія у діапазоні вимірювання від 0 до 0,84% (проміле) реальне значення з урахуванням похибки приладу може знаходитися у межах 0,24 + 0,042 % (проміле), тобто у межах від 0,2 до 0,28 % (проміле).

Враховуючи те, що в матеріалах справи не містяться доказів здійснення первинного огляду з похибкою вимірювання, відсутні підстави стверджувати, що в даному випадку така була наявна та саме в розмірі 0,04 проміле.

Водночас з урахуванням наведених вище порушень ст. 266 КУпАП під час огляду громадянина ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння, такий вважається недійсним.

З огляду на вищевикладене, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП.

Таким чином, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП за обставин, зазначених у протоколі серії ААД №054391 від 20.05.2024 не доведена «поза розумним сумнівом».

Згідно зі ст. 19 Закону України від 29.06.2004 №1906-IV «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні по справі «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» від 14.03.2002 ЄСПЛ зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

У той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

За змістом ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно ст. 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Згідно з рішенням Конституційного суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010, яке є обов`язковим до виконання на території України, фактичні дані або будь-які інші докази, одержані в незаконний спосіб, а саме: з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина; з порушенням встановлених законом порядку, засобів, джерел отримання фактичних даних; не уповноваженою на те особою тощо є неналежними доказами.

У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» ЄСПЛ вказано, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом».

Відповідно до п. 43 рішення ЄСПЛ від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (з урахуванням первісного визначення принципу «поза розумним сумнівом» у справі «Авшар проти Туреччини») доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумпції, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 08.07.2020 у справі №463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

На підставі викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про недоведеність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247, 251, 256, 266-1, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Тростянецький районний суд Вінницької області, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови суду виготовлений та підписаний суддею о 16 годині 00 хвилин 28 серпня 2024 року.

Суддя О. Г. Борейко