ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
13 вересня 2024 рокуСправа №: 711/5248/24
Номер провадження 3/695/1830/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2024 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП в матеріалах справи відсутній, працюючого ТОВ ГК «Автострада», начальник дільниці, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-28 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, серії ДПР18 №019429 від 25.06.2024р., ОСОБА_1 25.06.2024р. на автодорозі Т2412 Софіївка-Драбів, км. 7+200, будучи відповідальною посадовою особою не виконав законну вимогу (припис) №196 від 18.06.2024р. інспектора ВБДР УПП в Черкаській області ДПП ст. лейтенанта поліції Красіловецького В.В. в частині ліквідації ямковості на а/д Т-2412 Софіївка-Драбів км. 0+000 км. 34+594 Золотоніського району, чим порушив вимоги ДСТУ 3587.2022 «Автомобільні дороги, вимоги до експлуатаційного стану».

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 1.5 ПДР України, за що відповідальність передбачена ст. 188-28 КУпАП.

Для розгляду матеріалів справи ОСОБА_1 не з`явився з невідомих суду причин, про причини своєї неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся у порядку визначеному чинним законодавством.

Згідно вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Про розгляд справи про вказане адміністративне правопорушення ОСОБА_1 повідомлявся належним чином шляхом направлення повісток на адресу, яка вказана у протоколі про адміністративне правопорушення, копію якого ОСОБА_1 отримав, останньому надавався час для підготовки своїх пояснень та подання доказів по справі, чого ОСОБА_1 із невідомих для суду причин не зробив.

Згідно з ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає, що розгляд справи по суті, за відсутності ОСОБА_1 є цілком виправданим, оскільки повторне перенесення розгляду справи призведе до безпідставного її затягування, що нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справах «Олександр Шевченко проти України» від 26.04.2007, «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, «Каракуця проти України» від 16.05.2017).

З огляду на вказане, суд вважає за можливе розглянути справу по суті, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.. 245 КУпАП. Крім того відповідно до норм ст. 268 КУпАП, ст.. 188-28 КУпАП не відноситься до переліку справ про адміністративні правопорушення, які встановлені ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді яких присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою, а тому суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов"язок щодо збирання доказів, в силу вимог ч.2 ст.251 КУпАП покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до диспозиції ст. 188-28 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб уповноважених підрозділів Національної поліції щодо усунення порушень правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері безпеки дорожнього руху.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого статтею 188-28 КУпАП полягає у невиконанні законних вимог (приписів) посадових осіб уповноважених підрозділів Національної поліції щодо усунення порушень правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху (формальний склад).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу.

Суб`єктами цього правопорушення є як громадяни, так і посадові особи.

Відповідно до ст.14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на посаді начальника дільниці з ремонту та експлуатаційного утримання автомобільних доріг з 29 грудня 2020 року, що підтверджується наказом від 28.12.2020 року.

Згідно посадової інструкції начальника дільниці посада «начальник дільниці» відноситься до професійної групи «керівники»(п. 1.1 Інструкції), а згідно п.2.7 вказаної Інструкції начальник дільниці здійснює контроль за будівництвом об`єктів та якістю виконаних робіт.

З огляду на зазначене встановлено, що ОСОБА_1 є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-28 КУпАП.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 188-28 КУпАП знайшла своє повне підтвердження у суді та підтверджується сукупністю зібраних по справі доказів, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ДПР 18 № 019429 від 25.06.2024 року. ОСОБА_1 при складанні старшим інспектором ВБДР УПП в Черкаській області протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-28 КУпАП був присутнім, копію даного протоколу отримав. Відтак, з урахуванням викладеного, суд приймає протокол про адміністративне правопорушення як належний і допустимий доказ;

- ордером (дозвілом) № 166 від 17.01.2023 р. на експлуатаційне утримання автомобільних доріг державного значення та штучних споруд в межах смуги відчуження автомобільних доріг серед яких: Т-24-12 Софіївка Драбів км 0+00 км. 34+700, згідно якого відповідальною особою на даних ділянках дороги є начальник дільниці ТОВ «Автострада» ОСОБА_1 , термін дії якого продовжено до 31.12.2024 року;

- актом обстеження ділянки вулично-шляхової мережі а/д Т-24-12 Софіївка-Драбів, схемою до акту обстеження ділянки вулично-шляхової мережі та фототаблицею до нього, згідно яких дану ділянку визнано небезпечною для руху та такою, що потребує негайного ремонту;

- вимогою (приписом) № 196 від 18.06.2024 начальнику дільниці ТОВ «Автострада» ОСОБА_1 згідно якого необхідно ліквідувати ямко вість на А/Д Т-24-12 Софіївка-Драбів з км 0+000 по км. 34+594, на виконання якого інспектором ВБДР УПП в Черкаській обл. ДПП Красіловським В. надавалося 7 діб, який отримав 18.06.2024;

- актом обстеження ділянки вулично-шляхової мережі а/д Т-24-12 Софіївка-Драбів від 25.06.2024 року, схемою до акту обстеження ділянки вулично-шляхової мережі та фототаблицею до нього, згідно яких дана ділянка не відповідає вимогам забезпечення безпеки дорожнього руху, визнана аварійно-небезпечною та потребує негайного ремонту;

- копією витягу з наказу № 500/к від 28.12.2020 Про прийом на роботу ОСОБА_1 на посаду начальника дільниці з ремонту та експлуатаційного утримання автомобільних доріг з 29.12.2020 року.

Будь-яких даних, які б спростовували обставини, що підтверджуються вказаними вище доказами, які були безпосередньо досліджені в судовому засіданні, суду не надано.

Досліджені докази послідовні і логічні, а тому не викликають сумнівів суду у правильності їхнього розуміння обставин, з приводу яких вони отримані, добровільності та істинності позиції, оскільки вони достатньо вагомі (переконливі), чіткі (точні), узгоджені між собою (без суперечностей), а тому достовірні, і підстав їм не довіряти у суду немає.

В ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори»,ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»вказано, що стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов"язкова до застосування як джерело права.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини.

Зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих не спростованих презумпцій факту.

У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18.06.2015, заява № 10705/12) ЄСПЛ відзначив таке: «Суд при оцінці доказів керується критерієм «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою, така доведеність може випливати із сукупності ознак чи не спростованих презумцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

За таких обставин, встановлюючи наявність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що дії ОСОБА_1 кваліфіковані правильно за ст.188-28 КУпАП, оскільки останній не виконав законні вимоги (приписи) посадових осіб уповноважених підрозділів Національної поліції щодо усунення порушень правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбачених ст.188-28КУпАП повністю доводиться поза розумним сумнівом дослідженими в судовому засіданні доказами, які на переконання суду є належними та допустимими, повністю взаємоузгоджуються між собою та відповідають дійсним фактичним обставинам справи встановленим у судовому засіданні.

Суд зауважує, що матеріали справи містять достатню кількість доказів, які дають підстави суду дійти вказаного вище висновку. Доказів на спростування даних, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, судді не надано.

При призначенні стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

В якості обставин, що згідно зі ст. 34 КУпАП, пом`якшують відповідальність чи обставин, що згідно зі ст. 35 КУпАП, обтяжують відповідальність, судом не встановлено.

На підставі вищевказаного, з урахуванням особи, майнового стану, ступеню вини, а також характеру вчиненого правопорушення, суд вважає, що на ОСОБА_1 необхідно накласти стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією ст. 188-28 КУпАП, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01.01.2024 року складає 605,60 грн.

Доказів того, що ОСОБА_1 відноситься до осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору суду не надано, а відтак, з нього належить стягнути судовий збір у сумі 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.9,23,33,36, 40-1,212-5,221,276,283,284 КУпАП,ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.188-28 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 (двісті п`ятдесят п`ять) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Відповідно до ч. 1 ст. 307КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що у випадку несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Середа Л.В.