Справа № 703/4723/24 р.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2024 року Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Крива Ю.В., за участі особи, яка притягується до адміністративної справи, ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП України в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт НОМЕР_1 від 27.08.2015 року, РНОКПП- відомості відсутні, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , непрацюючого, -

встановила:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 142037 від 23.08.2024 року, ОСОБА_1 , 08 серпня 2024 року о 22 год.00 хв., за місцем свого проживання вчинив відносно своєї дружини домашнє насильство, тобто умисні дії психологічного та фізичного характеру, а саме штовхав та ображав її нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода її фізичному та психологічному здоров`ю.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.2 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно ч.2 ст.277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173-2 КУпАП, розглядається протягом доби.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину категорично заперечував, окрім цього пояснив, що наразі він з дружиною знаходиться в стані розлучення, конфлікт стався у зв`язку із непорозумінням у поділі спільного майна. На момент 08.08.2024 року, вони проживали разом. На даний час він проживає окремо. Також додав, що дружину не чіпав навіть пальцем, вживання нецензурної лексики було між ними взаємним, однак він не використовував її в адресу дружини з метою її образити чи завдати психологічного насильства. Повністю заперечував, все що його дружина зазначила в свої письмових поясненнях, оскільки вони не відповідають дійсності та нічим не підтверджується, окрім пояснень. Після конфлікту він знаходився на вулиці до самого ранку наступного дня з метою уникнути конфліктної ситуації. Коли 09.08.2024 р., близько 08 год. він зайшов у будинок, побачив, що дружини з дітьми вдома немає. Вважає, що вона навмисно викликає поліцію, бо звернулась вона із заявою не відразу, а наступного дня, таким чином здійснює відносно нього психологічний тиск, що свідчить про її неадекватну поведінку навіть під час оформлення поліцейськими матеріалів справи.

Суддя, врахувавши позицію особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерплої, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за: вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, якщо ті самі дії, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення: « ОСОБА_1 , 08 серпня 2024 року о 22 год.00 хв., за місцем свого проживання вчинив відносно своєї дружини домашнє насильство, тобто умисні дії психологічного та фізичного характеру, а саме штовхав та ображав її нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода її фізичному та психологічному здоров`ю».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.2 ст. 173-2 КУпАП, на підтвердження чого до матеріалів справи надано постанову Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 18.06.2024 р. за вчинення ним 14.05.2024 р. правопорушення передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП та постанову Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 07.08.2024 р. за вчинення ним 19.06.2024 р. правопорушення передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

До вищевказаного висновку працівник поліції дійшов за результатами розгляду звернення ОСОБА_2 від 09.08.2024 року;

Під час розгляду вказаного звернення працівником поліції 09.08.2024 року було ОСОБА_3 та 23.08.2024 ОСОБА_4 .

Згідно рапорту старшого інспектора чергового ЧЧ СМ ЧРУП ГУНП в Черкаській області Суровцева Д.В. від 10.08.2024 року, ОСОБА_2 звернулась в поліцію 09.08.2024 року о 12:49 год.

З цього слідує, що в матеріалах справи про адміністративне правопорушення не встановлено наявності належних та допустимих доказів ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Інших доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 173-2 КУпАП, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Також слід взяти до уваги пояснення ОСОБА_1 , надані до матеріалів справи 23.08.2024 р., в яких він посилається на те, що між нимта ОСОБА_2 виник конфлікт у зв`язку з поділом майна.

Тому важливо розрізняти поняття: «сварка», «конфлікт», «насильство».

Особливостями ознак домашнього насильства є: наявність патерну (повторювані в часі інциденти множинних видів насильства); системна основа; повна влада та контроль над постраждалою особою; насильницькі дії у відносинах між близькими людьми; якщо вже є одна з форм домашнього насильства, висока ймовірність того, що й інші форми насильства можуть розвиватися.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю- належних і допустимих доказів. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Так, у відповідності до сталої практики ЄСПЛ, а саме справи «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Згідно ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, можна зробити висновок, що вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих йому правопорушень не доведена поза розумним сумнівом, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях останнього складу та події адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Суддя звертає увагу, що обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, у даному випадку, передбаченого ч.2 ст.173-2 КУпАП, не може ґрунтуватися виключно на поясненнях особи, яку працівником поліції визначено як потерпілу від адміністративного правопорушення.

Таким чином поліцейський, не провівши належної перевірки обставин, які викладені у письмових ОСОБА_5 не впевнившись в їхдостовірності,не отримавши жодного доказу, який їх підтверджує, безпідставно склав відносно ОСОБА_1 , протокол про адміністративне правопорушення.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, адже не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», не доказує співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.173-2 КУпАП, підлягає закриттю, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір стягується виключно у разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , підлягає закриттю, судовий збір з нього стягненню не підлягає.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.40-1, 173-2, 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП, суддя,-

постановила:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Суддя Ю.В. Крива