Справа №709/1356/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2024 року селище Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Кваша І.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліцейської діяльності № 2 Золотоніського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає по АДРЕСА_1 , громадянин України, реєстраційний номер облікової картки платника податків в матеріалах справи відсутній,

- за ст. 173 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №296152, ОСОБА_1 26 червня 2024 року близько 23-15 год в АДРЕСА_2 , пошкодив вікно в домоволодінні, а саме кидав каміння, вчиняючи хуліганські дії, порушуючи громадський порядок, чим міг завдати шкоду здоров`ю ОСОБА_2 . Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні захисник Солод В.М. вину ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні заперечив. Пояснив, що адміністративні матеріали щодо неповнолітнього ОСОБА_1 складалися без залучення законних представників. Станіслав та син ОСОБА_2 - колишні однокласники. Справді, того дня ОСОБА_3 розмовляв з сином ОСОБА_2 . Її син просив повезти його до річки, але ОСОБА_4 відмовив. Але конфлікту між ними не було. Вікна у домоволодінні ОСОБА_2 хлопець не бив. З невідомих причин чоловік ОСОБА_2 має неприязне ставлення до ОСОБА_1 . Тому і звинуватив його.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні повідомила, що того дня вона пізно прийшла з роботи, була дуже втомлена, і лягла спати. Її розбудив крик чоловіка та сина, що хтось кинув камінь у вікно їхньої господарської споруди. Коли вона встала, то нікого біля двору не було. Вона особисто не бачила ОСОБА_5 . Поліцію викликав син. Щодо її підпису на поясненнях, то вона їх не читала, бо була дуже стомлена. Чоловік змусив її, щоб підписувала. Жодних претензій до ОСОБА_4 вона не має.

Вислухавши учасників справи, повно та всебічно вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.ст. 251, 252 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Адміністративна відповідальність за вчинення правопорушень, передбачених статтями 121-127 КУпАП, настає з шістнадцятирічного віку. Проте правоохоронці під час складання протоколів про адміністративні правопорушення не ознайомили неповнолітнього зі спеціальним правом, визначеним у статті 270 КУпАП, відповідно до якої його інтереси мають право представляти законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Також за частиною 2 статті 33 Закону України «Про національну поліцію», проведення опитування неповнолітніх допускається тільки за участю батьків (одного з них), іншого законного представника або педагога.

Отже, судом установлено, що працівниками поліції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення було істотно порушено право неповнолітнього на захист. Установивши, що спілкуються з неповнолітнім, поліцейські були зобов`язані забезпечити прибуття на місце події законного представника, однак у порушення вимог ст. 270 КУпАП, ч. 2 ст. 33 Закону України "Про національну поліцію" цього не зробили.

Захисник Солод В.М. вину ОСОБА_1 заперечує. Матеріали справи доказів його вини, крім показань сина ОСОБА_2 . ОСОБА_6 не містять. Потерпіла ОСОБА_2 повідомила, що особисто не бачила, щоб Станіслав кидав каміння у вікно господарської споруди. Жодних претензій до нього не має. Працівники поліції законних представників неповнолітнього не залучили, таким чином порушивши його право на захист.

За таких обставин, встановлюючи у відповідності до ст. 251 КУпАП наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку, що докази вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у справі відсутні.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України»). Приймаючи до уваги дане рішення, суд керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Однією з обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження стосовно неї підлягає закриттю у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 173, 221, 245, 247, 280, 283-284 КУпАП, суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її захисником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя І.М. Кваша