Справа № 181/995/24
Провадження №3/181/499/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2024 року смт. Межова

Суддя Межівського районного суду Дніпропетровської області Літвінова Л.Ф., розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшла з

ІНФОРМАЦІЯ_1 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, начальник служби повітрянодесантної техніки озброєння логістики в/ч НОМЕР_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_1 , притягнутого по ч.3 ст.172-20 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

28 червня 2024 року приблизно о 19.30 годині військовослужбовець

ОСОБА_1 під час виконання обов`язків військової служби поблизу будинку АДРЕСА_2 виконував обов`язки військової служби в нетверезому стані в умовах особливого періоду (воєнного стану).

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, вказав, що спиртні напої не вживає, оскільки приймає ліки. Після того як він не погодився з результатом проведеного тесту йому не було запропоновано пройти огляд у медичному закладі. Просить закрити провадження по справі.

Беручи до уваги пояснення по справі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.ст.245,280,256 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Відповідно до ч.1 ст.172-20 КУпАП адміністративна відповідальність настає за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Частиною 3 статті 172-20 КУпАП передбачена відповідальність за дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду.

Отже підставою для адміністративної відповідальності за ч.3 ст.172-20 КУпАП є вчинення одного з таких діянь: 1) розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів; 2) поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння; 3) виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння; 4) відмова таких осіб від проходження огляду на стан .

Згідно проведеного тесту за допомогою приладу Алконт-М, прилад №00278 у ОСОБА_1 встановлено алкогольне сп`яніння на рівні 0,82 ‰, однак слід зауважити, що останній висловив незгоду з вказаним показником технічного приладу, а також незгода перебування в стані алкогольного сп`яніння зафіксована у протоколі в графі поясненні військовослужбовця, який притягається до адміністративної відповідальності.

Суд зазначає, що 27.01.2023 набрав чинності Закон України від 13 грудня 2022 року № 2839-IX, яким КУпАП був доповнений статтею 266-1. Вказана стаття встановлює чіткий порядок огляду військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції. Також, вказана стаття встановлює, що відповідний огляд, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Згідно з вказаною вище статтею 266-1 КУпАП алгоритм огляду має бути таким:

- перший етап: огляд проводиться посадовою особою, уповноваженою на те начальником органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України або командиром (начальником) військової частини (установи, організації, підприємства, закладу, підрозділу), іншого утвореного відповідно до законів України військового формування, а також правоохоронного органу спеціального призначення, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів і якщо в результаті огляду у особи встановлено стан сп`яніння і особа не висловлює незгоди з результатами огляду, то особа вважається такою, що перебуває у стані сп`яніння;

- другий етап: якщо особа виявила незгоду на проведення огляду уповноваженими особами з використанням спеціальних технічних засобів та тестів або виявила незгоду з його результатами, тоді огляд проводиться в закладах охорони здоров`я у присутності посадової особи, уповноваженої на те начальником органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України або командиром (начальником) військової частини (установи, організації, підприємства, закладу, підрозділу), іншого утвореного відповідно до законів України військового формування, а також правоохоронного органу спеціального призначення і за результатами огляду складається висновок;

- при цьому, особа вважається такою, що відмовилася від огляду, тільки тоді, коли вона послідовно відмовилася від обох етапів огляду (спочатку відмовилася від огляду уповноваженою особою, а потім відмовилася від огляду в закладі охорони здоров`я, в тому числі взагалі відмовилася переміститися до закладу охорони здоров`я для проведення огляду);

- вся процедура огляду (і на першому, і на другому етапах) має фіксуватися із застосуванням спеціальних технічних засобів відеозапису, а в разі їх відсутності або неможливості застосування таких засобів огляд має проводитися (і на першому, і на другому етапах) у присутності двох свідків, при цьому у випадку застосування спеціальних технічних засобів відеозапису матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення.

В даному випадку проведення медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння стосовно особи, яка притягається до відповідальності, було здійснено із суттєвими порушеннями, зокрема: відсутні докази проходження огляду ОСОБА_1 після виявленої ним незгоди з результатом спеціального технічного засобу в закладах охорони здоров`я у присутності уповноваженої посадової особи. Сукупність наведених обставин поза всяким розумним сумнівом доводить, що посадовою особою, уповноваженою на те, не було дотримано встановленого законодавством порядку проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, тому відсутні підстави вважати, що дії ОСОБА_1 утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.172-20 КУпАП.

Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що на підставі ч. 9 ст. 266-1 КУпАП, процедуру огляду на стан сп`яніння слід визнати такою, що проведена з порушенням вимог цієї статті, а тому такий огляд військовослужбовця ЗСУ проведений з порушенням вимог цієї статті та вважається недійсним.

За змістом ст.278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, вирішує такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Відповідно до критеріїв Енгеля, сформованих Європейським судом з прав людини у справі Енгель та інші проти Нідерландів (1976 рік), критеріями для визначення поняття кримінальне обвинувачення є: критерій національного права (чи підпадає певне протиправне діяння під ознаки злочину згідно з національними нормами); критерій кола адресатів (якщо відповідальність поширюється на невизначене коло осіб, то правопорушення підлягає кваліфікації як кримінальне); критерій мети та тяжкості наслідків (у випадку, якщо у санкції наявний саме елемент покарання, а передбачені санкції є достатньо суворими, скоєне правопорушення розглядається за природою кримінального злочину).

При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як кримінального дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, у тому числі обов`язок довести вину особи, який передбачений ч.2 ст.6 Конвенції, та заборона подвійного притягнення до відповідальності за одне порушення (ст.4 Протоколу 7 до Конвенції).

Протокол про адміністративне правопорушення є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Виходячи із положень статті 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є документом, який є підставою для висунутого обвинувачення.

Як зазначено в ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Суд не має права перебирати на себе функції обвинувача, змінювати формулювання обвинувачення, збирати докази самостійно, відшукувати обвинувачення, в обвинувачені, що викладене не конкретно.

Таким чином, з огляду на наведене, протокол про адміністративне правопорушення у такому вигляді не може бути предметом судового розгляду, оскільки викликає обґрунтовані сумніви, які відповідно до положень ч.3 ст.62 Конституції України, тлумачиться на користь ОСОБА_1 .

Приймаючи до уваги викладене, суд вважає, що обставини, які викладені в протоколі не містять належних та допустимих доказів та всіх істотних ознак складу правопорушень, передбаченого ч.3 ст.172-20 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення необхідно закрити відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.62 Конституції України ч.3 ст.172-20, п.1 ч.1 ст.247, ст.280, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності по ч.3 ст.172-20 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Межівський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Cуддя Л. Ф. Літвінова