Справа № 645/4967/24
Провадження № 3/645/1554/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Феленко Ю.В. розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з УПП в Харківській області ДПП, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшов матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 для розгляду (протокол про адміністративне правопорушення серія ВАД №070495 від 13.08.2024)

13.08.2024 приблизно о 10.45 год. за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 вчинила стосовно своєї матері ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного та фізичного характеру, що полягали в нецензурній лайці в бік матері, погрозі фізичною розправою, штовханині та плюванні в обличчя, чим була завдана шкода фізичному та психологічному здоров`ю потерпілої ОСОБА_2 , за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В судові засідання ОСОБА_1 жодного разу не з`являлась, проте нею та її захисником адвокатом Зуєвим В.В. надавались заяви про відкладення розгляду справи у призначені судові засідання на 26.08.2024, 27.08.2024, 29.08.2024, 03.09.2024, не надаючи доказів поважності причин для відкладення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В ст. 277 КУпАП визначені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, відповідно до якої справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173-2 КУпАП розглядаються протягом доби.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним.

Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Також необхідно наголосити, що положеннями ст. 268 КУпАП передбачений вичерпний перелік справ про адміністративне правопорушення де присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Приймаючи до уваги, що судом вжито необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_1 в судовому засіданні, вбачаються підстави вважати поведінку останньої зловживанням процесуальними правами, доказів на поважність причин її неявки в призначені судові засідання нею надано не було, зважаючи на те, що по даній категорії справи присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, причини її неявки до суду визнано неповажними, враховуючи положення ст. 277 КУпАП, та, відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, враховуючи те, що діючим КУпАП передбачені строки розгляду справи, тому вважаю за можливе не відкладати розгляд справи та провести судове засідання у її відсутність на підставі наявних у матеріалах справи доказах.

Відповідно до ч.2 ст.268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених ст. 173-2 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, у зв`язку з чим суддя розглядає справу у відсутності правопорушника.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 надала пояснення стосовно застосування відносно неї психологічного та фізичного насильства з боку її дочки ОСОБА_1 , що мали місце 13.08.2024 та викладені в протоколі про адміністративне правопорушення ВАД № 070495 від 13.08.2024, а також надала письмові пояснення для долучення до матеріалів справи. Потерпілапояснила, що дії її доньки викликали у неї побоювання за свою безпеку, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе та завдали шкоди її психічному та фізичному здоров`ю. ОСОБА_2 просила притягнути її доньку до адміністративної відповідальності.

Вислухавши пояснення потерпілої ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та диск з відеозаписом (з бодікамер № 470791, 471183), суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення підтверджується матеріалами справи: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 070495 від 13.08.2024; копією термінового заборонного припису стосовно кривдника серії АА №426712, заявою та письмовими поясненнями ОСОБА_2 , формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 13.08.2024, відповідно до якого, визначено рівень небезпеки як середній, диском з відеозаписом (з бодікамер № 470791, 471183), який був досліджений у судовому засіданні.

З огляду на викладене, суд вбачає у діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, передбачених ст.ст. 34, 35 КУпАП, судом не встановлено.

Суд вважає необхідним та достатнім для виховання ОСОБА_1 та запобігання вчиненню нею нових правопорушень, накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до п. 5. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі прийняття судом постанови про накладення адміністративного стягнення, з осіб, визнаних винними у вчиненні адміністративного правопорушення, на користь держави стягується сума судового збору - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01 січня 2024 року становить 605,60 гривень.

Керуючись статтями 24, 33-35, 40-1, ч. 1 ст. 173-2, п. 4 ч. 1 ст. 213, статтями 221, 256, 283-285 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 (десяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави суму судового збору в розмірі 605 (шістсот п`ять ) гривень 60 копійок.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про накладення штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя Ю.В. Феленко