Справа № 211/5852/24
Провадження № 3/211/2950/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

18 вересня 2024 року

Суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Костенко Є.К, розглянувши матеріали, які надійшли з відділу реєстрації місця проживання фізични осіб у Довгинцівському районі управління з питань реєстрації місця проживання фізичних осіб департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 197 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії КРМ-ДР №000005 від 13.09.2024 вказано, що станом на 13.09.2024 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не має зареєстрованого місця проживання, чим порушим ч.1 ст. 5 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні», за що передбачена відповідальність, встановлена ч. 1 ст. 197 КУпАП.

Згідно зі ст. 221 КУпАП справи про адміністративні правопорушення вчинені особами з 16 до 18 років, підлягають розгляду судами.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд вважає, що справа підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, виходячи з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Статтею 256 КУпАП встановлено загальні вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення. Так, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Крім того, при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст.268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

У відповідності до окремої думки, висловленої суддями Верховного Суду України в постанові від 24.07.2015 року у справі 5-7кс15, до відносин у справах про адміністративне правопорушення можуть бути застосовані норми КПК, виходячи із загальних засад кримінального провадження (ст. 7 КПК України) та ст. 9 КПК України «Законність» і рішення суду у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року, де «Суд зазначає, що Уряд визнав карну кримінально-правову суть Кодексу про адміністративні правопорушення та його карний кримінально-правовий характер» (п. 17, п. 21).

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 44 КПК України, якщо підозрюваним, обвинуваченим є неповнолітній, то до участі в процесуальній дії разом з ним залучається його законний представник. Законний представник - особа, яка представляє інтереси неповнолітнього або особи, що через свої фізичні або психічні вади не може сама здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Відповідно до ст. 270 КУпАП інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і потерпілого, які є неповнолітніми або особами, що через свої фізичні або психічні вади не можуть самі здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Згідно із ч. 3 ст. 270 КУпАП законні представники та представники мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; від імені особи, інтереси якої вони представляють, приносити скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу. Істотного значення для захисту прав та інтересів неповнолітнього правопорушника набуває можливість участі його батьків або законних представників при першому поясненні та складанні протоколу про адміністративне правопорушення. При цьому існує потреба у визначенні процедури залучення батьків неповнолітнього до участі у провадженні у справі - повідомлення батьків неповнолітнього правопорушника або інших осіб в якості його законних представників та виклик для складання протоколу або залучення їх у якості законних представників, можливість участі яких передбачена ст. 270 КУпАП.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, протокол про адміністративне правопорушення складено відносно неповнолітньої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Однак, в порушення вимог ст.270 КУпАП посадова особа, яка склала протокол серії КРМ-ДР №000005 від 13.09.2024, встановивши, що ОСОБА_1 на час вчинення інкримінованого їй адміністративного правопорушення є неповнолітньою, не забезпечила участь її законного представника чи захисника, під час складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, хоча в цьому випадку зобов`язана була такі дії вчинити, шляхом повідомлення і залучення до справи захисника чи її батьків - законних представників, як того вимагають загальні положення норм права як національного так і міжнародного, зокрема Конвенції ООН про права дитини, що регламентують захист прав дитини, а також особливість порядку притягнення неповнолітніх до відповідальності за вчинення правопорушення.

Відтак, докази по справі відносно неповнолітнього, здобуті з порушенням вимог ст.ст.245, 270 КУпАП, а саме без участі законного представника чи захисника, тобто з порушенням юридичних гарантій захисту прав і законних інтересів неповнолітнього, а тому, є недопустимими.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення, не зазначено свідків скоєного правопорушення.

Сам по собі протокол, що складений адміністратором відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб у Довгинцівському районі управління з питань реєстрації місця проживання фізичних осіб департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради, не може бути джерелом доказів.

Інших доказів, які б свідчили про порушення неповнолітньою положень ч. 1 ст. 197 КУпАП, які можуть бути визнані судом належними і допустимими, не надано.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 5 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» обов`язок задекларувати місце проживання дитини покладається на батьків дитини, а не на саму неповнолітню особу. А тому ОСОБА_1 не є суб`єктом адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 197 КУпАП, тому не може бути притягнута до адміністративної відповідальності.

Згідно із п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин - відсутність події і складу адміністративного правопорушення. У зв`язку з наведеним, суд вважає необхідним провадження по справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197 КУпАП через недопустимість доказів, наданих до суду в обґрунтування винуватості у вчиненні вказаного правопорушення, у зв`язку з отриманням їх з порушенням права неповнолітньої на захист.

Оскільки провадження підлягає закриттю, судовий збір у порядку ст. 40-1 КУпАП не стягується.

Керуючись ст. ст.13, 24-1, ч. 2 ст.126, 247, 270, 283-285 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 197 ч. 1 КУпАП - закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Костенко Є. К