Справа № 627/913/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.09.2024 рокус-ще Краснокутськ

Суддя Краснокутського районного суду Харківської області Вовк Л.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль), про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Перекіп Валківського району Харківської області , непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП : НОМЕР_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення , передбаченого за ч.4 ст.85 КУпАП,

у с т а н о в и л а :

26.07.2024 , о 09 год. 00 хв., гр-н ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 , знаходячись поблизу дамби на Бідилівському водосховищі Богодухівського району Харківської області, забороненим для любительського рибальства знаряддям лову, неводом з нитки, ловив раків та впіймав їх в кількості 21 шт .,загальною вагою 0,56 кг, чим порушив вимоги підпункту 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

У судовому засіданні, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності , ОСОБА_1 , вину визнав у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.4 ст.185 КУпАП , щиро розкаявся.

Суддя , заслухавши пояснення особи , яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши докази у справі , дійшла наступних висновків.

Згідно з ч. 2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ч.4 ст.85 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність, зокрема, за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Частиною 1 статті 63 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до п. 2. Розділу ІІ Правил любительського рибальства (далі -Правила) затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700 , любительське рибальство дозволяється здійснювати рибалкам-любителям безоплатно у порядку загального використання водних біоресурсів для особистих потреб (без права реалізації) не забороненими цими Правилами знаряддями лову і способами добування (вилову) та у мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів під час здійснення любительського рибальства, визначених додатком 1 до цих Правил, за нормами добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу (далі - добова норма улову), визначеними додатком 2 до цих Правил.

Згідно п.п.1 п.1 розділу IVПравил , забороняється добування (вилов) такими знаряддями: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів.

У відповідності до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог статей 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд з урахуванням вимог ст.252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, окрім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Правовою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність складу вчиненого адміністративного правопорушення, що має підтверджуватися належними і допустимими доказами.

Окрім визнання вини , вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується наступними доказами, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення № 000075 від 26.07.2024 , який складено стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП, за порушення вимог підпункту 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства;згідно якого ОСОБА_1 власноруч зазначив , що ловив раків для власних потреб за допомогою неводу з нитки;

описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, виявлених у ОСОБА_1 від 26.07.2024, згідно якого у нього вилучені раки в кількості 21 шт. та невід з нитки ;

письмовою розпискою ОСОБА_1 від 26.07.2024 про прийняття на відповідальне зберігання вилученого майна, а саме: виловлених раків вагою 0,56 кг в кількості 21 шт.;

приймальним актом № б/н від 26.07.2024 , згідно якого прийнято на зберігання СПД №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області невід з нитки в кількості 1шт;

- розрахунком матеріальної шкоди, завданої ОСОБА_1 , згідно протоколу про адміністративне правопорушення №000073 від 26.07.2024, згідно якого сума збитків складає 69972,00 грн.

Суддя вважає безпосередньо досліджені докази належними, допустимими, достовірними, і в сукупності достатніми для належної правової оцінки дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та визнання її винуватості.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, тобто грубе порушення правил рибальства, а саме: рибальство із застосуванням інших заборонених знарядь лову.

Відповідно до ст. 23 КУПАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самою особою, що притягається до адміністративної відповідальності, так і іншими особами.

Відповідно до частини першої статті 29 КУпАП конфіскація предмета, який став знаряддям або безпосереднім об`єктом адміністративного правопорушення полягає в примусовій безоплатній передачі цього предмета у власність держави за рішенням суду. Конфісковано може бути лише предмет, який є у приватній власності порушника, якщо інше не передбачено законами України.

При вирішенні питання про накладення адміністративного стягнення, відповідно до положень ст. 33 КУпАП, враховуються характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, відсутність обставин, які обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, обставину , що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення - щире каяття правопорушника, у зв`язку з чим суддя накладає на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах , передбачених санкцією ч. 4 ст. 85 КУпАП, з конфіскацією знаряддя вчинення правопорушення, а саме: неводу з нитки, оскільки він є його власником .

Щодо стягнення матеріальної шкоди в розмірі 69 972,00 грн., яка завдана порушенням законодавства про рибне господарство, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбаченихчастиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Частиною 1 статті 167 ЦК України визначено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

За змістом ч. 1 ст.170 ЦК України, держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

За змістом ст. 20-2 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» (далі- Закон), до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, у т.ч. про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів.

За правилами ст. 68 Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Аналіз наведених приписів чинного законодавства дає підстави для висновку, що питання про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із недотриманням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, не може бути вирішено одночасно із притягненням винної особи до адміністративної відповідальності, оскільки вирішується в порядку цивільного судочинства.

Отже, оскільки даним правопорушенням було завдано шкоду саме Державі Україна, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, то питання щодо стягнення збитків під час притягнення особи до адміністративної відповідальності, відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, може бути вирішено судом в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (з 1 січня 2024 року 3028,00 грн), що становить 605 грн 60 коп., який також підлягає стягненню з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності , на користь держави.

Керуючись статтями 27, 29, 33, 40, 40-1, ч.4 ст.85, статтями 221, 282, 283, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и л а :

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) грн. 00 коп. ( отримувач коштів : ГУК Харків обл/СТГ Краснокут/21081100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету 21081100,рахунок UA0020613), з конфіскацією знаряддя вчинення правопорушення, а саме: неводу з нитки , який прийнято на відповідальне зберігання , згідно приймального акту №б/н від 26.07.2024 , без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів.

Стягнути зОСОБА_1 судовий збір на користь держави (отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106)в розмірі 605 ( шістсот п`ять ) грн 60 коп.

У задоволені клопотання т.в.о. начальника Управління Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль) Твердохліба Олександра про стягнення із ОСОБА_1 матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України - відмовити, роз`яснивши право звернутися до суду в порядку цивільного судочинства із позовною заявою про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Документ, що підтверджує сплату штрафу, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 307 КУпАП, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення цього штрафу.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

У разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Краснокутський районний суд Харківської області протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

Суддя Л. В. Вовк