ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Кравченко Я.В., розглянувши адміністративний матеріал, відносно ОСОБА_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працює на посаді директора ТОВ "Ніра" (),

про вчинення адміністративних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 163-3, ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу № 2845/АПр/26-15-07-01-03-03 від 21.06.2024 року посадовою особою заступником начальника відділу перевірок у сфері легкої промисловості управління податкового аудиту у сфері матеріального виробництва Головного управління ДПС у м. Києві Гусельніковим С.В., за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "Ніра" (), складено акт №68418/Ж5/26-15-07-01-03-20/19071304 від 19.06.2024, за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 13, про те, що посадова особа директор ТОВ "Ніра" ОСОБА_1 , вчинив правопорушення, а саме: порушення порядку ведення податкового обліку. Ненадання платником податків контролюючим органам документів під час перевірки, порушено п. 44.1, п. 44.6 ст. 44, п. 85.2 ст. 82 Податкового кодексу України, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 163-3 КУпАП.

Крім того, згідно протоколу № 2857/АПр/26-15-07-01-03 від 21.06.2024 року посадовою особою заступником начальника відділу перевірок у сфері легкої промисловості управління податкового аудиту у сфері матеріального виробництва Головного управління ДПС у м. Києві Гусельніковим С.В., за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "Ніра" (), складено акт №68418/Ж5/26-15-07-01-03-20/19071304 від 19.06.2024, за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 13, про те, що посадова особа директор ТОВ "Ніра" ОСОБА_1 , вчинив правопорушення, а саме: порушення порядку ведення податкового обліку. Занижено податок на додану вартість за березень 2024 року у сумі 107787 грн., порушено п.44.1 ст. 44, п. 185.1 ст. 185, п. 198.1, п. 198.2, п.198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 200.4 ст. 200, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України. Завищено від`ємного значення з податку на додану вартість за березень 2024 року у сумі 2137521 грн., порушено п.44.1 ст. 44, п. 185.1 ст. 185, п. 198.1, п. 198.2, п.198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 200.4 ст.200, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Вініченко В.В. в судовому засіданні просив суд закрити провадження у справі в зв`язку з відстуністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. В підтвердження своїх заперечень надав суду на копії скарг на податкові повідомлення-рішення, разом з доказами направлення поштового відправлення, а також скріншот повідомлення з електронного кабінету платника податку.

Також зазначив про те, що ТОВ "Ніра" зазначеного акту перевірки своєчасно надано не було, про його надходження ТОВ "Ніра" проінформовано не було, співробітники контролюючих органу не повідомляли службових осіб або представників ТОВ "Ніра" про призначення та завершення податкової перевірки, складення Акту та можливості отримання його примірника. ТОВ "Ніра" отримано вказаний акт лише 29 липня 2024 року у відповідь на адвокатський запит представника.

Окрім того , надав заяву про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 .

Суд, дослідивши матеріали адміністративних справ, матеріали, подані в підтвердження заперечень, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, приходить до такого.

Відповідно до ст. 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення, під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у протоколі зазначаються суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, інші відомості необхідні для розгляду справи.

Частиною 1 статті 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Частиною 1 статті 163-3 КУпАП передбачена відповідальність за невиконання керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій, включаючи установи Національного банку України, комерційні банки та інші фінансово-кредитні установи, законних вимог посадових осіб податкових органів, перелічених у підпунктах 20.1.3, 20.1.24, 20.1.30, 20.1.31 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України.

Стаття 9 КУпАП визначає, що адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна діячи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В даному випадку протоколи про адміністративні правопорушення складені на підставі акту про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "Ніра" () №68418/Ж5/26-15-07-01-03-20/19071304 від 19.06.2024.

Відповідно до постанови Верховного Суду України по справі № 826/20761/14 від 3 листопада 2015 р., висновки, викладені в акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Такі твердження акта можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень, дій, у основу яких покладено згадувані висновки акта.

Згідно з п.п. 86.7.4 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України підчас розгляду матеріалів перевірки комісія з питань розгляду заперечень: встановлює, чи вчинив платник податку, щодо якого було складено акт перевірки, порушення податкового, валютного та/або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; розглядає обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до цього пункту письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, що стосуються події правопорушення, та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують зазначені обставини); досліджує питання наявності або відсутності обставин, що виключають вину у вчиненні правопорушення (крім правопорушень, відповідальність за які настає незалежно від наявності вини), пом`якшують або звільняють від відповідальності; досліджує питання щодо необхідності проведення перевірки у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 Кодексу; визначає розмір грошових зобов`язань та/або суму зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або суму зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, а також необхідність надсилання (вручення) платнику податків відповідного податкового повідомлення-рішення у випадках, передбачених Кодексом.

При розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу.

За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 пункту 86.7 (п.п. 86.7.5 п.86.7 ст.86 Кодексу).

Відповідно до п. 56.1 ст.56 Податкового Кодексу України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. День закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків (п.56.17 ст.56 ПКУ).

Відповідно до п. 56.18 ст. 56 ПК України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Суд приймає до уваги, що на даний час проводиться процедура адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень, винесених 09.07.2024 року за №01,№01, №01 ГУ ДПС у м. Києві. Підставами для прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, як зазначено у них, стало ненадання ТОВ "НІРА" первинних документів, що підтверджують операції, які вплинули на формування податкового кредиту з ПДВ за березень 2024 року.

Разом із тим, у суду відсутні відомості щодо прийнятого рішення за результатами розгляду скарги платника податку. При цьому, враховуючи пояснення та документальні підтвердження, надані захисником про факт оскарження Податкових-повідомлень рішень, прийнятих на підставі акту про результати позапланової невиїзної перевірки ТОВ "Ніра" () в судовому порядку, суд вважає, що матеріали справи про адміністративне правопорушення, передчасно направлені для розгляду судом.

Суд, вважає за необхідне, також зазначити, що акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства. При цьому акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому не породжує, не змінює, не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність.

Висновки, які викладені у акті перевірки, є відображенням дій інспекторів та не відповідають критерію юридичної значимості, не створюють для платника жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов`язків.

Разом з тим, матеріалами, долученими до протоколів про адміністративне правопорушення не підтверджується факт вручення ТОВ "Ніра" повідомлення про запрошення до ГУ ДПС у м. Києві для ознайомлення та підписання протоколу про адміністративне правопорушення, з огляду на те, що матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності містять лише копію вказано листа без підтвердження його вручення в будь-який спосіб.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Дана позиція викладена в постанові Касаційого адміністративного суду у складі Верховного Суду від 08.09.2020 року у справі №П/811/2893/14.

Встановлені правила допустимості і відповідності доказів є гарантом їх достовірності та істинності.

Згідно ст. 252 КУпАП, докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

На думку суду, у зв`язку із тим, що посадова особа ТОВ "Ніра" не погоджується з відомостями, які викладено в акті перевірки, за наслідком якого винесено Податкові повідомлення-рішення, вона має право оскаржити цей акт та Податкове повідомлення-рішення, а тому протоколи про адміністративні правопорушення є передчасним та таким, що не встановлюють наперед винуватість особи, стосовно якої він складений.

За таких обставин, протоколи про адміністративні правопорушення та акт перевірки не є беззаперечними доказами вини ОСОБА_1 в порушенні ним вимог ч.1 ст. 163-3, ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а тому факт доведеності його вини у вчиненні адміністративних правопорушень є необґрунтованим та передчасним.

З огляду на обставини, встановлені під час судового розгляду, за відсутності переконливих доказів про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 та ч. 1 ст. 163-3 КУпАП, клопотання захисника ОСОБА_1 - адвоката Вініченка В.В. підлягає задоволенню, а провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, тобто за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 та ч. 1 ст. 163-3 КУпАП.

Крім того, суд враховує, що п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, не вбачає підстав для стягнення судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 163-1, 163-3, 247, 251, 252, КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

Закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 163-1 та ч. 1 ст. 163-3 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її ухвалення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд міста Києва і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Я.В. Кравченко