Справа № 740/4648/24
Провадження № 3/740/1914/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

13 серпня 2024 року м. Ніжин

Суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області Карпусь І.М., із секретарем судового засідання Кубрак Н.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрована по АДРЕСА_1 , проживає по АДРЕСА_2 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №183967, ЄгоркінаО.В. 31 липня 2024 року близько 15-ї години перебуваючи біля магазину «Люкс» по вул. Короленка в м. Ніжині, виражалась нецензурною лайкою, погрожувала фізичною розправою та замахувалась рукою намагаючись подряпати ст. лейтенанта ОСОБА_2 , внаслідок чого порушила громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, подала клопотання про розгляд справи у її відсутність та закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, так як працівники поліції не представлялися, у форменний одяг одягнені не були, службові посвідчення не пред`являли, не мали ніяких видимих ознак приналежності до поліції, а тому вона не була впевнена у наявності в них відповідних повноважень. До неї безпідставно було застосовано фізичну силу і газовий балон, жодного опору вона не чинила, її силоміць намагалися затягнути у автомобіль для підписання підозри.

Щодо розгляду справи у відсутність ОСОБА_1 суд виходить з того, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Ураховуючи клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи без її участі, суд доходить висновку про можливість розгляду справи з урахуванням конкретних її обставин і вжитих заходів для повідомлення ОСОБА_1 про час і місце судового розгляду за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок передбачає врегульовану правовими та соціальними нормами систему відносин, правила співдружності та взаємоповаги до оточуючих. Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

У відповідності до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

В силу ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку відповідним органом встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, з огляду на положення ст. ст. 251, 252 КУпАП суддя в постанові повинен навести докази наявності чи відсутності адміністративного правопорушення, винності особи у його вчиненні, а також дати належну оцінку цим доказам у їх сукупності.

На підтвердження обставин, вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, Ніжинським РУП ГУНП в Чернігівській області до суду надані окрім протоколу про адміністартивне правопорушення такі докази: копія протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП.

ОСОБА_1 подала документи про звернення 31.07.2024 о 16:00 год до окуліста зі скаргами на застосування двома невідомими перцевого балончику. Встановлено діагноз "хімічний опік рогівки та кон`юктиви обох очей І-ІІ ступеню". Також подала документи щодо інших звернень за медичною допомогою.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою, погрожувала фізичною розправою та замахувалась рукою намагаючись подряпати ст. лейтенанта ОСОБА_2 , внаслідок чого порушила громадський порядок та спокій громадян, доказів чого матеріали справи не містять.

Окрім протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №183967, у справі відсутні докази вчинення ОСОБА_1 вказаних дій.

Крім того, відсутні відомості, які б свідчили, що події за участю поліцейських і ОСОБА_3 призвели до порушення громадського порядку. У справі відсутні пояснення свідків, потерпілих, громадян, спокій яких було порушено.

Протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v.theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява N 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Отже, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути достатнім доказом на підтвердження викладених у ньому обставин якщо ОСОБА_1 їх заперечує, адже є специфічним доказом у справі, оскільки за змістом ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення складається про вже вчинене правопорушення, а тому його складанню мали передувати, відповідно до фактичних обставин справи, встановлення, серед іншого, факту нецензурної лайки ОСОБА_1 , погроз фізичною розправою, та зібрання про це доказів.

Згідно із ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

В даній справі такі достатньо переконливі, чіткі і узгоджені між собою висновки чи неспростовні презумції факту вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, відсутні.

Наведене у своїй сукупності дає підстави стверджувати про те, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не доведена беззаперечними і достатньо вагомими та узгодженими доказами, а сумніви, які виникли у ході розгляду цієї справи судом мають бути витлумачені на користь останньої.

Зазначене є підставою для закриття провадження у справі згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст.ст.251, 255, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя І.М. Карпусь