Справа № 589/3482/24
Провадження № 3/589/1597/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2024 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Лєвша С.Л., розглянувши письмове клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на трансляцію судового засідання у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративне правопорушення (далі КУпАП) в мережі Інтернет на «YouTube» каналі,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шосткинського міськрайонного суду Сумської області перебуває справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.130 КУпАП.

2 серпня 2024 року до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області надійшло письмове клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на здійснення прямої відеотрансляції судового засідання у даній справі в мережі Інтернет на «YouTube» каналі, з метою забезпечення належної публічності судового процесу, просив задовольнити клопотання.

Розглянувши зазначене вище клопотання, приходжу до наступного.

Відповідно до ч. 1, 4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 за №1402-VIII (далі Закон №1402-VIII) судові рішення, судові засідання та інформація щодо справ, які розглядаються судом, є відкритими, крім випадків, установлених законом. Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа має право на вільний доступ до судового рішення в порядку, встановленому законом.

Особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку.

Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав. Суд може визначити місце в залі судових засідань, з якого має проводитися фотозйомка, відеозапис.

В рекомендаціях №13 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам «Щодо надання інформації через засоби масової інформації стосовно кримінального судочинства» від 10.07.2003 зазначено, що пряма трансляція засобами масової інформації із зали судових засідань та зйомка такого засідання підлягають забороні завжди, крім тих випадків, коли це прямо дозволяє закон чи уповноважений судовий орган. Трансляцію та зйомку можна дозволити лише в тому разі, якщо вони не створюють небезпеки впливу на потерпілих, свідків, учасників судового розгляду, суддів.

Згідно із ст. 2, 246 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України, як і провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється згідно із цим Кодексом та іншими законами України.

КУпАП не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду та інших осіб можливість транслювання судового засідання в прямому ефірі в мережі Інтернет на «YouTube» каналі, відповідно, не передбачають порядку розгляду заяви про проведення такого транслювання.

Однак, відповідно до п.55 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Гурепка проти України» з огляду на свою усталену прецедентну практику, Суд не має сумніву, що в силу суворості санкції дана справа за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично носило кримінальний характер з усіма гарантіями статті 6 Конвенції (995_004), та, відповідно, й статті 2 Протоколу №7 до Конвенції (994_804) (див. Engelandothers v. the Netherlands, judgmentof 8 June 1976, Series A no. 22, параграфи 82-83; Ozturk v. Germany, judgmentof 21 February 1984, Series A no. 73, параграфи 48-50; Escoubetv. Belgiumjudgment [GC], no.26780/95, параграф 32, ECHR 1999-VII; Ezehand Connors v. the United Kingdom [GC], nos.39665/98 and 40086/98, ECHR 2003-X).

Зазначені обставини свідчать про наявність прогалин в праві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і, зокрема, врегулювання та порядку розгляду заяви про транслювання судового засідання в межах розгляду справи про адміністративне правопорушення. Проте, діючий Кримінальний процесуальний кодекс України (далі КПК України) передбачає відповідні статті, а тому, при розгляді клопотання про проведення трансляції судового засідання, слід застосувати аналогію права.

Відповідно до ч.2 ст.9 Закону №1402-VIII, суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом.

Відповідно до положень ч.6 ст.26 КПК України, кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Таким чином законодавець визначив, що обов`язковою умовою прийняття рішення щодо можливості проведення трансляції судового засідання, є врахування думки сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону №1402-VIII трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Таким чином законодавець поклав вирішення питання на розсуд суду, оскільки здійснення трансляції судового засідання обумовлено дозволом головуючого.

Разом з цим відповідно до ч.6 ст.11 Закону №1402-VIII, при розгляді справ перебіг судового процесу фіксується технічними засобами в порядку, встановленому законом, крім справ щодо надання дозволу на проведення розвідувальних заходів.

Отже, судова система не тільки декларує, а й виконує законодавчу норму та запит суспільства щодо відкритості судових процесів.

Однією з засад судочинства є гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами.

Суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Відповідно до ст.29 Закону України «Про інформацію» 02.10.1992 за №2657-ХІІ предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Інформацією щодо резонантності справи про адміністративне правопорушення №589/3482/24, провадження №3/589/1597/24, відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.130 КУпАП та наявність суспільного інтересу до неї у громадськості суд не володіє. Не спостерігається контролю за судовим процесом з боку громадськості і під час проведення судового розгляду, за умови, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні. Також не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу.

ОСОБА_1 посилається на те, що стосовно ОСОБА_2 , який зараз обіймає посаду завідувача організаційного відділу Виконавчого комітету Шосткинської міської ради складено протокол про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.130 КУпАП. Стверджує, що зазначена справа є резонансною та соціальною важливою, тому що вона стосується посадовця органу місцевого самоврядування, якого добре знають всі мешканці Шосткинської міської територіальної громади.

Проте, такі аргументи є суб`єктивною думкою ОСОБА_1 та не свідчать про наявність значного суспільного інтересу і стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Викладені у клопотанні доводи про трансляцію судового засідання на YоuТubе - каналі не доводять наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу, не представлено доказів на підтвердження існування таких обставин, відповідно немає підстав вважати і те, що таким чином може бути підвищено довіру до судової гілки влади.

Слід також зазначити, що справа розглядається у відкритому судовому засіданні, отже, бажаючі мають можливість бути присутніми в судовому засіданні.

Зважаючи на суть справи, яка розглядається, суд відхиляє доводи ОСОБА_1 про велике суспільне значення та значний суспільний інтерес з боку громадськості до неї, як безпідставні та вважає недоцільним здійснювати трансляцію судового засідання в даній справі в мережі Інтернет на «YouTube» каналі.

Отже, враховуючи завдання судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними та публічним інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню. При цьому, зазначає, що відмова в клопотанні ніяким чином не порушує гласність судового засідання, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами розділу IV КУпАП.

Керуючись ст.11Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 за №1402-VIII, ст. 2, 246 КУАП,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на трансляцію судового засідання у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративне правопорушення в мережі Інтернет на «YouTube» каналі, - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її постановлення і окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області С.Л.Лєвша