ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2024 Справа №607/11915/24 Провадження №3/607/5294/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Кунець Н.Р., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає в АДРЕСА_1 , тимчасово безробітного, за ознаками правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 071976 від

20 травня 2024 року, ОСОБА_1 20.05.2024 о 15 год. 30 хв. перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння у громадському місці біля будинку № 8 по вул. Просвіти в м. Тернопіль, нецензурно лаявся на дитячому ігровому майданчику чим порушив громадський порядок і спокій громадян чим вчинив правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,.

30.05.2024 ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився незважаючи на те, що про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, що випливає з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 071976 від 20 травня 2024 року де міститься інформація, що ОСОБА_1 хоч і відмовився від підпису, проте був ознайомлений з місцем та часом розгляду справи.

Постановою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від

30 травня 2024 року застосовано привід у судове засідання ОСОБА_1 на 28.06.2024. Організацію виконання постанови доручено начальнику УПП в Тернопільській області ДПП.

28.06.2024 ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився. Як вбачається з матеріалів приводу за місцем проживання ОСОБА_1 дверей будинку ніхто не відчинив, не було можливим поспілкуватися із його сусідами, не вдалося встановити місце знаходження, а також контактні дані особи щодо якої здійснювалися заходи для виконання постанови суду у частині приводу.

Постановою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від

28 червня 2024 року застосовано привід у судове засідання ОСОБА_1 на 23.07.2024. Організацію виконання постанови доручено начальнику УПП в Тернопільській області ДПП.

23.07.2024 ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився. Заступник начальника начальник ВЧС УПП в Тернопільській області ДПП Національної поліції України у листі від 23 липня 2024 року № 6986/41/33/01-2024 поінформував суд про неможливість виконання приводу.

Постановою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від

23 липня 2024 року застосовано привід у судове засідання ОСОБА_1 привід у судове засідання ОСОБА_1 на 15.08.2024. Організацію виконання постанови доручено начальнику УПП в Тернопільській області ДПП.

15.08.2024 ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився. Начальник УПП в Тернопільській області ДПП Національної поліції України у листі від 15 серпня 2024 року

№ 7704/41/33/01-2024 поінформував суд про неможливість виконання приводу, оскільки за адресою АДРЕСА_1 ніхто не проживає, двері та вікна в будинку відсутні, із сусідами поспілкуватися не вдалось, не вдалося також встановити контактні дані особи щодо якої здійснювалися заходи для виконання постанови суду у частині приводу.

Отже, суд зазначає, що було вжито всіх можливих заходів для того щоб забезпечити присутність ОСОБА_1 при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП, а тому доходить висновку, що на підставі статті 268 КУпАП розгляд справи можна провести у відсутності особи, яку притягують до адміністративної відповідальності.

Такий висновок суду узгоджується з висновком, що міститься у рішенні Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 цієї Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд, розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши в сукупності докази, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до статті 1 КУпАП його завданням є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з частиною першою статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями статті 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки громадського порядку та громадської безпеки. Об`єктивною стороною правопорушення є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе ставлення до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, тощо. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, характеризується умисною формою вини.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В силу вимог статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, доведена матеріалами справи, дослідженими в судовому засіданні, а саме:

-відомостями, що містить протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 071976 від 20 травня 2024 року;

- рапортом старшого інспектора ВБДР УПП в Тернопільській області ДПП Національної поліції України Смаль Т. від 20 травня 2024 року, відповідно до якого 20.05.2024 близько 15:03 год. екіпаж «Юпітер 105» УПП в Тернопільській області ДПП Національної поліції України прибув за викликом за адресою: вул. Просвіти, 8, м. Тернопіль, де було виявлено ОСОБА_1 , який перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння та в брудному одязі, чим вчинив адміністративне правопорушення;

- відеозаписом з місця події.

За результатом дослідження зазначених доказів суд доходить висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а тому його слід притягнути до адміністративної відповідальності.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, суд звертає увагу на вимоги статей 23, 33 КУпАП, в силу яких адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При накладенні адміністративного стягнення, беручи до уваги характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, враховуючи відсутність обставин, що обтяжують та пом`якшують відповідальність за вчинене правопорушення, суд доходить висновку, що на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в користь держави в межах санкції статті 173 КУпАП.

Згідно зі статтею 401 КУпАП, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення у проваджені у справі про адміністративне правопорушення, особою на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Таким чином, суд вважає, що із ОСОБА_1 потрібно стягнути в дохід держави судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 605,60 грн.

Керуючись частиною другою статті 33, статтею 40-1, статтею 173,

статтями 245, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) грн.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу підлягає примусовому виконанню після закінчення строку, установленого частиною першою статті 307 КУпАП, шляхом звернення до виконання протягом трьох місяців з дня винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги. У разі відстрочки виконання постанови відповідно до статті 301 КУпАП перебіг строку давності зупиняється до закінчення строку відстрочки.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

СуддяН. Р. Кунець