Справа № 643/9511/24
Провадження № 3/643/3126/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2024 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Семенова Я.Ю., розглянувши матеріал, який надійшов від Харківського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, який перебуває на реєстраційному обліку та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

у с т а н о в и в :

18 липня 2024 року о 17-43 годині ОСОБА_1 за адресою - м. Харків, вул. Академіка Павлова, буд. 93, під час телефонної розмови з оператором спеціальної лінії «102» поводив себе грубо та висловлювався нецензурною лайкою в бік оператора ОСОБА_2 , чим вчинив дрібне хуліганство.

У судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №095362 від 16 серпня 2024 року визнав у повному обсязі, розкаявся у скоєному, просив призначити йому адміністративне стягнення у виді штрафу.

Крім визнання своєї вини особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, знаходить своє підтвердження сукупністю доказів:

- змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №095362 від 16 серпня 2024 року;

- письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 , які містяться при матеріалах справи, та, згідно з якими, 18 липня 2024 року вона заступила на добове чергування, о 17-47 годині з номеру телефону: НОМЕР_1 надійшов виклик під час якого заявник не міг чітко пояснити мету виклику поліції, лаявся та вдавався до образ в бік оператора, на зауваження та прохання припинити лайку не реагував. Під час розмови заявника було попереджено про відповідальність за блокування номеру;

- рапортом інспектора УПП ДПП в Харківській області Яковлева Д.В. від 18.07.2024, згідно з яким 18.07.2024 о 17-43 годині надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 18.07.2024 о 17-43 годині за адресою м. Харків, вул. Академіка Павлова, буд. 93, чоловік систематично телефонує на експтренну лінію та лається, вимагає надати телефон РТЦ, заявнику було повідомлено, що даної інформації в операторів служби «102» немає, чоловіка попереджено про відповідальність за перешкоджання роботи екстренної лінії та блокування номеру, було встановлено, що телефонує ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- рапортом старшого інспектора Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області Коваленка С.О. №1764 від 18.07.2024, рапортом старшого ДОП ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області капітана поліції Сергія Титаренка.

Положення статті 173 КУпАП передбачають адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Поняття «громадського порядку» розглядається в широкому та вузькому значенні. У широкому значенні громадський порядок система, порядок суспільних відносин, що складаються під впливом соціальних норм при провідній ролі правових норм. У такому розумінні громадський порядок створює сприятливі умови для успішного розвитку суспільства загалом, ефективного функціонування його соціальних інститутів і всієї політичної системи. У вузькому значенні громадський порядок розумівся як система відносин, що складаються при знаходженні громадян у громадських місцях: на вулицях, площах, у садах, у громадському транспорті, видовищних заходах, підприємствах торгівлі та громадського харчування і т. п. Для громадських місць є характерним: доступність їх для населення, необхідність забезпечення громадян можливістю користуватися правами, що їм належать, захисту їхнього життя і здоров`я, честі, гідності та майна.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Правопорушення, які можуть бути віднесені до поняття «інші подібні дії» у розумінні статті 173 КУпАП є дуже різноманітними. Вони можуть включати в себе: вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображенням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Вживання брутальної лайки під час телефонної розмови, нецензурні висловлювання на адресу того, з ким розмовляють, є зневагою до існуючих правил та норм поведінки в суспільстві і свідчать про хуліганський характер дій. Такі дії спричинили порушення спокою та душевної рівноваги у потерпілої ОСОБА_2 .

Крім того, суд звертає увагу на те, що основне завдання операторів лінії «102» оперативно зафіксувати та відреагувати на всі повідомлення, які надходять від громадян. З перших секунд оператор фіксує в електронній карті надану абонентом інформацію і паралельно передає її диспетчеру.

Будь-яке затягування розмови з оператором або безпідставне (завідомо неправдиве) звернення позбавляє допомоги тих, хто її дійсно потребує, що у свою чергу також може стати порушенням громадського порядку і спокію громадян.

Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка (лихослів`я) по телефону, що порушує громадський порядок і спокій громадян.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за адміністративне правопорушення, суд, відповідно до ст. 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують адміністративну відповідальність.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 34 КУпАП обставиною, яка пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, є щире розкаяння.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

З огляду на викладене, суд вважає необхідним та достатнім для виховання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та запобігання вчиненню ним нових правопорушень, накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 3 (трьох) неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП суд вирішує питання про стягнення з особи, на яку накладено адміністративне стягнення, судового збору, визначеного вимогами Закону України «Про судовий збір», розмір якого становить 605 грн. 60 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. 33, ст. 173, 248, 251, 252, 268, 280, 283, КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) гривня 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня винесення такої постанови.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення порушнику постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що у випадку несплати штрафу у передбачений законом строк, може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя : Я.Ю. Семенова