П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2024 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ірина Дубановська

за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши в м. Біла Церква справу про адміністративне правопорушення за протоколом ВАД № 097319 від 27 червня 2024 року стосовно: ОСОБА_1 , за ст. 173 КУпАП (далі протокол),

У С Т А Н О В И В:

згідно з протоколом, 15 червня 2024 року о 22 год 00 хв ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , тримав за вухо неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу неповнолітнього, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У ході розгляду, ОСОБА_1 заперечував обставини зазначені у протоколі, вину не визнав. Зазначив, що протипраних дій відносно неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не вчиняв та не висловлювався нецензурною лайкою на його адресу. Зауважив, що лише часто робить йому зауваження, оскільки той вчиняє хуліганські дії.

Суддя дослідила додані до протоколу докази та дійшла до таких висновків.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство.

Згідно зі ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, … ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, особа, яка складала протокол має, серед іншого довести, що в діях ОСОБА_3 є усі ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суддя зазначає, що об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП може виражатися у формі таких дій: 1) нецензурної лайки в громадських місцях; 2) образливого чіплянні до громадян; 3) інших подібних дій, лише за умови, що вони порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується прямим чи непрямим умислом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є хуліганський мотив вчинення правопорушення, який проявляється у тому, що особа проявляючи явну неповагу до суспільства, прагне показати свою зневагу до існуючих норм і правил поведінки у суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам чи суспільству, продемонструвати свою зверхність.

Згідно з п. 4 постановою Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику у про хуліганство», дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК ( 2341-14 ), що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Отже, наявність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших подібних дій.

Суддею установлено, що як докази вини ОСОБА_1 надано рапорт поліцейського від 15 червня 2024 року, заяву ОСОБА_4 від 15 червня 2024 року, письмові пояснення ОСОБА_2 , опитаний в присутності матері ОСОБА_4 від 15 червня 2024 року, письмові пояснення ОСОБА_5 від 15 червня 2024 року, письмові пояснення ОСОБА_1 від 27 червня 2024 року.

Свідки у протоколі відсутні.

Водночас, суддя дійшов висновку, що надані до протоколу докази, не підтверджують, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки не доведена наявність у його діях хуліганського мотиву.

Отже, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, провадження у справі стосовно ОСОБА_3 необхідно закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

провадження у справі про адміністративне правопорушення, стосовно ОСОБА_1 , - закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської областіІрина ДУБАНОВСЬКА