Провадження № 3/638/5971/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 серпня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності згідно з частиною третьою статті 172-20 Кодексу про адміністративні правопорушення України (далі КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за правопорушення, передбачене частиною третьою статті 172-20 КУпАП.

ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився, у матеріалах про адміністративне правопорушення міститься заява, у якій він просив суд розгляд справи проводити без його присутності, вину у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 172-20 КУпАП, визнає, із санкціями цієї статті ознайомлений.

Згідно із частинами першою-третьою статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Розглянувши адміністративний матеріал, суд керується таким.

Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, показаннями потерпілих, свідків, тощо (стаття 251 КУпАП).

З протоколу про військове адміністративне правопорушення ДНХІ-2 № 6627 від 04.08.2024 вбачається, що штаб-сержант ОСОБА_1 , будучи, військовослужбовцем збройних сил, близько 15 год. 00 хв. 04.08.2024 був виявлений з ознаками алкогольного сп`яніння на території тимчасового розташування військової частини в нетверезому стані в умовах військового стану.

Частиною першою статті 172-20 КУпАП передбачена відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Частиною третьою статті 172-20 КУпАП передбачена відповідальність за дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оборону України» особливий період це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Відповідно до статті 1 Закону України № 389-VІІІ від 12.05.2015 «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Указом Президента України №64/2022від 24.02.2022, що затверджений Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України введений воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2024 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався, останній раз Указом Президента України від 06.05.2024 №271/2024,затвердженогоЗаконом України №3684-ІХ від 08.05.2024- з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, тобто до 12.08.2024 року до 05 години 30 хвилин.

Особливий період закінчується з прийняттям Президентом України відповідного рішення про переведення усіх інституцій України на функціонування в умовах мирного часу.

Отже, починаючи з 24.02.2022 та по теперішній час в Україні діє режим воєнного стану, який є особливим періодом.

Згідно зі статтею 252 КУпАП України, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Підтвердження стану сп`яніння за результатами огляду та згода військовослужбовця/військовозобов`язаного з такими результатами є підставою для його притягнення до відповідальності згідно із законом, відповідно до абзацу четвертого пункту 7 Порядку направлення військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, та проведення такого огляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.01.2024 № 32.

Вина ОСОБА_1 підтверджується дослідженими судом доказами у справі, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення ДНХІ-2 № 6627 від 04.08.2024, актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу № 657 від 04.08.2024, результатом тестування на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу Алконт-М № 00341 (результат тесту 0,61% проміле), військовим квитком, наданим до матеріалів про адміністративне правопорушення, які у своїй сукупності доводять його винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною третьою статті 172-20КУпАП.

Відповідно до частини першої та другої статті 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Санкція частини третьої статті 172-20 КУпАП передбачає покарання у вигляді накладення штрафу від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт з утриманням на гауптвахті на строк від десяти до п`ятнадцяти діб.

Суд, при вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, у відповідності до положень статті 33 КУпАП, враховуючи характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, те, що матеріальних збитків даним правопорушенням не завдано, щире каяття особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вважає за можливе застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією частиною третьою статті 172-20 КУпАП.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Водночас, згідно із пунктом 12 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Керуючись статтями 33, 38,40-1, частиною третьою статті 172-20, статтями 268, 279, 283-285 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідно до частини третьої статті 172-20 КУпАП та призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 17000,00 (сімнадцять тисяч) гривень.

Відповідно до положень статей 307, 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, тобто 34 000 (тридцять чотири тисячі) гривень.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова.

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців, з наступного дня після набрання рішенням законної сили.

Суддя Малахова О.В.