П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., розглянувши матеріали справи, які надійшли з відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що працює продавцем «Магазин-кафе», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , документ, що посвідчує особу паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , орган, що видав 74, РНОКПП невідомий, -

за ч.1 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в:

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД №966147 від 18.07.2024, 18.07.2024 об 11 год. 33 хв. за адресою: с. Часлівці, вул. Сент Мігалі, 74, ОСОБА_1 , перебуваючи на робочому місці, здійснювала торгівлю алкогольними напоями, а саме: пивом ТМ «Branik» ємністю 0,5 л, міцністю 4,1%, ціною 35 грн. за 1 ж/б та пиво ТМ «Staropramen» ємністю 0,5 л, міцністю 4,0% без марок акцизного податку. Дії ОСОБА_1 за порушення абзацу 3 ч.4 ст.11 Закону України №481/95-ВР від 19.12.1995 та п.226.5 ст.226 Податкового кодексу України кваліфіковані за ч.1 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча про час і місце розгляду справи повідомлена судом своєчасно та належним чином, зокрема, шляхом надсилання судових повісток про виклик до суду за допомогою SMS-повідомлень за номером телефону, зазначеним в протоколі. Окрім того, інформацію щодо часу та місця розгляду зазначеної справи розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України. Обставин, які б свідчили про поважність причин його неявки, суду невідомі. Отже, суд вжив усі можливі способи сповіщення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а така поведінка ОСОБА_1 щодо свідомого ухилення від явки на виклик до суду свідчить про його злісне ухилення від суду та про уникнення відповідальності за вчинене.

Таким чином, судом вжито заходів для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про час і місце розгляду справи. Разом з тим, з боку вказаної особи, яка обізнана про складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення та про те, що розгляд такого здійснюється Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області, не вжито заходів для явки до суду, не подано жодних заперечень проти протоколу, як і клопотань про перенесення розгляду справи.

У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначено, що недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, мала можливість отримати судові повістки за номером телефону, проте не вживала заходів для явки до суду, її поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою уникнення притягнення до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП суд вважає можливим розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Диспозиція ч. 1 ст. 156 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у роздрібній або оптовій торгівлі алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Згідно з положеннями ст. 3 Господарського кодексу України (далі ГК України) під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями.

Суб`єктами господарювання визнаються зареєстровані в установленому законодавством порядку юридичні особи незалежно від їх організаційно-правових форм та форм власності (крім органів державної влади та органів місцевого самоврядування), а також фізичні особи підприємці, які провадять господарську діяльність.

Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про підприємство» підприємництво - це безпосередня самостійна, систематична, на власний ризик діяльність по виробництву продукції, виконанню робіт, наданню послуг з метою отримання прибутку, яка здійснюється фізичними та юридичними особами,

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про відповідальність за окремі злочини у сфері господарської діяльності» від 25.04.2003 № 3, під здійсненням особою, не зареєстрованою як суб`єкт підприємництва, будь-якого виду підприємницької діяльності з числа тих, що підлягають ліцензуванню, слід розуміти діяльність фізичної особи, пов`язану із виробництвом чи реалізацією продукції, виконанням робіт, наданням послуг з метою отримання прибутку, яка містить ознаки підприємницької, тобто провадиться зазначеною особою безпосередньо самостійно, систематично (не менше ніж три рази протягом одного календарного року) і на власний ризик.

Стаття 55 ГК України визначає, що суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством. Суб`єктами господарювання є: 1) господарські організації юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; 2) громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

Отже, необхідною ознакою господарської діяльності є її систематичність, виконання на професійній основі, а саме: вчинення три і більше разів. Разове вчинення зазначеної дії не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП.

Так, об`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення полягає у роздрібній або оптовій торгівлі алкогольними напоями чи тютюновими виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП є суб`єкт господарювання.

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД №966147 від 18.07.2024, ОСОБА_1 ставиться у вину, що вона 18.07.2024 об 11 год. 33 хв. за адресою: с. Часлівці, вул. Сент Мігалі, 74, перебуваючи на робочому місці, здійснювала торгівлю алкогольними напоями, а саме: пивом ТМ «Branik» ємністю 0,5 л, міцністю 4,1%, ціною 35 грн. за 1 ж/б та пиво ТМ «Staropramen» ємністю 0,5 л, міцністю 4,0% без марок акцизного податку.

В той же час, з матеріалів справи не видається можливим встановити, що ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання. В протоколі про адміністративне правопорушення ВАД №966147 від 18.07.2024 поліцейським зазначено, що така працює продавцем.

Окрім того, з наданих матеріалів справи не видається можливим встановити, що ОСОБА_1 здійснювала господарську діяльність яка полягає у роздрібній торгівлі алкогольними напоями без марок акцизного податку систематично, на постійній основі. В матеріалах справи відсутні дані про свідків, які могли б підтвердити здійснення продажу алкогольних напоїв ОСОБА_1 чи інші докази, які б підтвердили відомості, викладені в протоколі.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що вина ОСОБА_1 у інкримінованому їй правопорушенні не доведена належними та допустимими доказами, а тому провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 156 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 6 ст. 283 КУпАП, постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи.

Відповідно до ст. 265 КУпАП, вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилучені речей - реалізують.

Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №245445 від 18.07.2024 було вилучено: пиво ТМ «Branik» ємністю 0,5 л, міцністю 4,1%, ціною 35 грн. за 1 ж/б в загальній кількості 12 ж/б, пиво ТМ «Staropramen» ємністю 0,5 л, міцністю 4,0% ціною 37 грн. за 1 ж/б в загальній кількості 13 ж/б.

Враховуючи те що наслідком розгляду справи про адміністративне правопорушення є закриття провадження по справі, вилучені речі слід повернути володільцю.

Керуючись ст. ст. 156, 245, 247 251-252, 268, 280, 283-284, 287-291 КУпАП, ст. 62 Конституції України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 156 КУпАП - закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Вилучені речі, а саме: пиво ТМ «Branik» ємністю 0,5 л, міцністю 4,1%, ціною 35 грн. за 1 ж/б в загальній кількості 12 ж/б, пиво ТМ «Staropramen» ємністю 0,5 л, міцністю 4,0% ціною 37 грн. за 1 ж/б в загальній кількості 13 ж/б повернути володільцю ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Суддя І.О. Шепетко