Справа № 711/5109/24
Номер провадження 3/711/1735/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкас Олійник В.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Черкаського районного управління поліції в Черкаській області, про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої на ПРАТ «АЗОТ»,

до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

В провадження Придніпровського районного суду м.Черкаси з Черкаського районного управління поліції в Черкаській області, надійшли адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні встановлено, що 14.05.2024 о 17.20 за адресою: м.Черкаси, вул. Суботіна, 86, ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, пошкодивши автомобіль Рено Дастер д.н.з. НОМЕР_1 , чим вчинила правопорушення відповідальність за яке передбачена ст.173 КУпАП.

Особа стосовно якої складено протокол про адміністративне праворушення ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного праворушення не визнала. Надала пояснення, що автомобіль Рено Дастер д.н.з. НОМЕР_1 , не пошкоджувала, хоча погрожувала словесно.

Представник особи стосовно якої складено протокол про адміністративне праворушення адвокат Демиденко М.В. зазначила, що її довірителька ОСОБА_1 вину у вчиненні інкримінованого їй адміністративного праворушення не визнає. Згідно протоколу про адміністративне праворушення, ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного праворушення передбаченого ст. 173 КУпАП. Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Згідно протоколу наданого до суду, ОСОБА_1 обвинувачується у пошкодженні автомобіля Рено Дастер, що не передбачено ст. 173 КУпАП. Крім того, вважає, що ОСОБА_2 не може бути визнана потерпілою в даній справі, оскільки договір лізингу укладений між ТОВ «Сіті Дорз» в особі ОСОБА_3 , а відповідно до витягу наказу наданого суду ОСОБА_2 надано вказаний автомобіль на зберігання та користування, а не на представлення інтересів в суді, визнання потерпілою та стягнення збитків. З огляду на викладене вважає, що протокол про адміністративне праворушення складений з порушенням чинного КУпАП, оскільки в ньому визначені обставини, які носять цивільно-правові відносини, а не вирішують питання, щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Представник особи стосовно якої складено протокол про адміністративне праворушення адвокат Коробкова Г.О. в судовому засіданні зазначила, що відповідно фабули портоколу ВАД № 297012 від 15.06.2024 ОСОБА_1 14.05.2024 близько 17 год. 20 хв. за адресою: м. Черкаси, вул. Суботіна, 86, вчинила дрібне хуліганство пошкодивши автомобіль Рено Дастер НОМЕР_1 . Вважає, подані до суду матеріали складені з порушеннями норм КУпАП та чинного законодавства України. ОСОБА_1 не може бути визнана винною у вчиненні вказаного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП виходячи з наступного. Протокол про адміністративне правопорушення, без його належного правового аналізу, не може бути визнаний належними доказами по даній справі в розумінні статті 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним і беззаперечним доказом, а обставини, викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду. Вважає, що під час складання адміністративних матеріалів порушено норми КУпАП та відсутності докази винуватості. В матеріалах справи містяться: рапорт дільничного ОСОБА_4 від 15.06.2024 про те, що ним було виявлено особу ОСОБА_1 , яка вчинила дрібне хуліганство. В рапорті не зазначається коли було виявлено особу та яке саме дрібне хуліганство вона скоїла, серія та номер протоколу, який відносно неї був складений також не зазначено. Тому, на думку захисту це не є доказом. Протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 15.05.2024. Пояснення від 15.05.2024 ОСОБА_2 , що нібито її авто (будь-яких документів на право власності чи право користування в матеріалах немає) пошкодила її сусідка ОСОБА_1 . Відповідно до рапорту без дати та протоколу прийняття заяви - факт виявлення можливого правопорушення є дата 15.05.2024 та в цих рапортах встановлена особа, яка можливо вчинила адміністративне правопорушення, це ОСОБА_5 . Крім того, протокол про адміністративне правопорушення ВАД № 297012 стосовно ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП складений 15.06.2024, через 31 день після встановлення особи, а не в строк 24 години. Факт складення протоколу про адміністративне правопорушення ВАД № 297012 від 15.06.2024 з пропущенням 24-х годинного строку є порушенням ч.2 ст.254 КУпАП, відповідно такий протокол взагалі не повинен був складатися. Крім того, подія відбулась на території подвір`я цього будинку, а не у громадському місці. Оскільки громадське місце це частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. Крім того, відповідно до практики КАС ВС, рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.(справа № 524/5741/16-а від 20.05.2020). Також вважає, що обставини викладені в протоколі невірно кваліфіковані, оскільки пошкодження транспортного засобу не охоплює склад адміністративного праворушення передбаченого ст.173 КУпАП. Крім того, вважає що в даному випадку потерпілою особою є юридична особа, інтереси якої може представляти директор чи уповноважена на те особа, а не ОСОБА_2 . На підставі викладеного вважає, що в діях ОСОБА_1 не вбачається ознак об`єктивної та суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку із чим вона не підлягає притягненню до адміністративної відповідальності. В даному випадку чітко прослідковується конфлікт між двома сусідами, а не хуліганські дії. Враховуючи вимоги п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративні правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_2 , допитана в якості потерпілої особи, в судовому засіданні надала пояснення, що вона проживає за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 це її сусідка, яка проживає в кв.6, з якою у них виникають суперечки. По суті справи пояснила, що 14.05.2024 о 17.10 год. вона приїхала додому. Поруч з домом припаркувала свій службовий автомобіль Рено Дастер д.н.з. НОМЕР_1 . Зазначеним автомобілем вона користується на підставі наказу № 22/04/1 від 22.04.2024 ТОВ «СІТІ ДОРЗ», згідно якого вона відповідає за його збереження, справний стан та дотримання законодавства. 15.05.2024 о 07.30 год. підійшла до автомобіля та виявила пошкодження на задній правій двері у вигляді подряпини. Переглянувши відео з камер спостережень, було встановлено, о 17.20 год. 14.05.2024 сусідка ОСОБА_1 , яка проживає в 6 квартирі, умисно підійшла до її транспортного засобу та подряпала його ключами. Після пошкодження транспортного засобу вона була вимушена за власний кошт відновлювати пошкодження. Тому вона звернулася до ТОВ «МОТОРКАР Черкаси» де їй відремонтували машину, за що вона сплатила 7919,58 грн. Зауважила, що в результаті пошкодження автомобіля, який перебував у неї на відповідальному зберіганні та користуванні вона перенесла значні душевні хвилювання. Вона була вимушена прикладати додаткові зусилля, для відновлення транспортного засобу до належного стану та понесла матеріальні збитки. В даному провадженні вона не просить суд стягнути на її користь завдані збитки, а просить суд притягнути винну особу, яка нехтуючи загальними людськими правилами, проявляючи явну неповагу не лише до неї, а і до оточуючих, з явних хуліганських мотивів пошкодила чуже майно. Враховуючи викладене, просить суд визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП та притягнути її до адміністративної відповідальності.

В судовому засіданні досліджено відеозапис долучений до протоколу про адміністративне праворушення, в ході перегляду якого встановлено, що на ньому мається позначка дати і часу, які відповідають даті і часу зазначеному протоколі про адміністративне праворушення. Згідно відеозапису встановлено, що на парковці біля житлового сектору, а саме на зовнішній стороні перед будинками, стоїть ряд автомобілів, серед яких наявний автомобіль Рено Дастер д.н.з. НОМЕР_2 , біля якого припарковано інше авто сірого кольору, поруч з яким стоїть ОСОБА_1 , а з автомобіля виходять чоловік та дитина. Чоловік підходить до ОСОБА_1 . В ході розмови ОСОБА_1 та в ході їх спілкування остання зазначає, що «Вона не може нормально паркуватися? Чи їй машину поцарапити?» при цьому тримає в руці ключі. Чоловік їй каже: «То іди царпай, що я тобі скажу». Після вказаних слів ОСОБА_1 підходить до автомобіля Рено Дастер д.н.з. НОМЕР_2 та шкрябає його ключем, що чітко зафіксовано на відео.

Заслухавши пояснення особи стосовно якої складено протокол про адміністративне праворушення ОСОБА_1 та її представників адвокатів Демиденко М.В. та Коробкової Г.О., потерпілої ОСОБА_2 , дослідивши письмові матеріали справи та відео з камер спостереження, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до положень ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст.9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП регламентовано, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В силу ст.252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст.280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок урегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі.

Поняття «громадського порядку» розглядається в широкому та вузькому значенні. У широкому значенні громадський порядок система, порядок суспільних відносин, що складаються під впливом соціальних норм при провідній ролі правових норм. У такому розумінні громадський порядок створює сприятливі умови для успішного розвитку суспільства загалом, ефективного функціонування його соціальних інститутів і всієї політичної системи. У вузькому значенні громадський порядок розумівся, як система відносин, що складаються при знаходженні громадян у громадських місцях: на вулицях, площах, у садах, у громадському транспорті, видовищних заходах, підприємствах торгівлі та громадського харчування і т.п. Для громадських місць є характерним: доступність їх для населення, необхідність забезпечення громадян можливістю користуватися правами, що їм належать, захисту їхнього життя і здоров`я, честі, гідності та майна.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян.

Обов`язковою ознакою для кваліфікації дій особи, як «дрібне хуліганство» необхідна наявність такого обов`язкового елементу об`єктивної сторони складу ст. 173 КУпАП як «громадське місце».

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. Зокрема, громадським місцем є ліфт, таксофон, приміщення та територія закладів охорони здоров`я, навчальних закладів, дитячих майданчиків, спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, закладів фізичної культури і спорту, під`їзди житлових будинків, підземні переходи, транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів, приміщення закладів ресторанного господарства, об`єктів культурного призначення, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ, стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів, приміщення підприємств, установ та організацій усіх форм власності, готелів та аналогічних засобів розміщення громадян, гуртожитків, аеропортів та на вокзалів.

Крім того, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності.

В судовому засіданні встановлено, що 14.05.2024 о 17.20 за адресою: м.Черкаси, вул. Суботіна, біля будинку 86, що є громадським місцем, оскільки до нього мають доступ будь-хто, ОСОБА_1 умисно, нехтуючи загальні норми поведінки в порушення громадського порядку, умисно пошкодила автомобіль Рено Дастер д.н.з. НОМЕР_1 , тобто вчинила хуліганські дії.

Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні вважаю, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Її вина у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується матеріалами адміністративної справи, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 297012 від 15.06.2024;

-письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 15.06.2024;

-рапортом ДОП СДОП ЧРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції М.Ткаченка від 15.06.2024;

-протоколом прийняття заяви від ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 15.05.2024;

-письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 15.05.2024;

-відеозаписом з камер спостереження.

Позицію сторони захисту, що протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 складено з порушення вимог ч.2 ст. 254 КУпАП, не приймає до уваги виходячи із наступного. Як встановлено в судовому засіданні, відповідно до рапорту ДОП СДОП ЧРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції М.Ткаченка порушницю ОСОБА_1 , яка вчинила дрібне хуліганство, встановлено 15.06.2024 та стосовно неї складено протокол за ст.173 КУпАП, тобто в межах строків визначених ч.2 ст.254 КУпАП.

Позицію захисту, що правопорушення вчинене не в громадському місці спростовується дослідженими в судовому засіданні доказами, зокрема відеозаписом з камер спостереження, в ході перегляду якого достовірно встановлено, що місце вчинення правопорушення є парковка перед будинками, яка доступна та відкрита для населення, та до якої є вільний доступ сторонніх осіб. Вказані доводи захисту, суд оцінює критично та розцінює, як такі, що направленні на уникнення ОСОБА_1 відповідальності за вчинене нею праворушення.

Доводи захисту, що ОСОБА_2 не є потерпілою особою в даному провадженні, суд не приймає до уваги, оскільки статтею 269 КУпАП передбачено, що потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду. Як встановлено в ході судового розгляду, внаслідок дій ОСОБА_1 , а саме пошкодження транспортного засобу, який був у користуванні ОСОБА_2 , остання зазнала моральної шкоди, яка виявилася в душевних хвилюваннях, яких вона зазнала у зв`язку із пошкодженням майна, яке перебувало у її користуванні та подальшому прикладенню зусиль для його відновлення.

При призначенні стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , яка не є особою з інвалідністю.

Пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність правопорушника обставин не вбачається.

Враховуючи, той факт, що правопорушниця вчинила дрібне хуліганство, чим порушила громадський порядок і спокій громадян, характер вчиненого правопорушення, особу порушниці, ступінь її вини, вважаю за необхідне накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу, так як застосування до неї цього стягнення буде достатнім для її виховання в дусі додержання законів України.

Також підлягає стягненню на корить держави судовий збір відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст.9, 33, 40-1, 173, 221, 276, 277, 283, 284 КУпАП та ст.4 Закону України «Про судовий збір»,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та притягнути її до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 605,6 грн.

Відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше, як через п`ятнадцять днів з дня вручення їй постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що у випадку несплати накладеного на неї штрафу у передбачений законом строк, до неї можуть бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: В. М. Олійник