Справа № 643/8583/24
Провадження № 3/643/2909/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2024 м.Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Броницька М.В., розглянувши матеріали, що надійшли з Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

встановив:

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 875814 від 27.07.2024, 10.07.2024 близько 18:40 за адресою: м. Харків, вул. Дружби Народів, буд. 202, ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою у громадському місці, чим скоїла дрібне хуліганство. У протоколі зазначається, що правопорушенням не заподіяно матеріальну шкоду.

Вказані дії кваліфіковані особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

06.08.2024 через канцелярію суду надійшла заява (вх. № 30123/24) від громадянки ОСОБА_2 , у котрій заявниця просить долучити до матеріалів справи відеозапис події, котра, з її слів, мала місце 10.07.2024 приблизно о 18:30, в додатку до заяви додається флеш-носій.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснила, що 10.07.2024 під час вигулу собак у неї виник конфлікт з сусідкою, котра зробила їй зауваження через гавкіт собак. Зауваження сусідки вважає безпідставним, свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнає. Проти долучення до адмінматеріалів заяви ОСОБА_2 від 06.08.2024 заперечила. У вирішенні справи покладається на розсуд суду.

Диспозиція ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, має матеріальний склад, тому суспільно небезпечні наслідки можуть бути поставлені у вину особі лише за умови, що вони перебували в причинно-наслідковому зв`язку з його дією або бездіяльністю.

Нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Такі висловлювання можуть бути адресовані як конкретній особі (групі осіб), так і невизначеному колу осіб або без такого, проте в кожному конкретному випадку повинні підтверджуватися належним та допустимими доказами, як-от: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

У наявних в справі матеріалах міститься копія пояснення громадянки ОСОБА_2 , наданого УПП в Харківській області Департаменту патрульної поліції, з якого неможливо встановити статус особи, яка надала таке пояснення, а також день дати його надання.

Між тим, у наданому суду протоколі взагалі не зазначенопроцесуальний статус громадянки ОСОБА_2 , відтак суд не може оцінити як доказ надане нею пояснення та подану заяву.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд позбавлений процесуальної можливості самостійно визначати процесуальний статус особи.

Згідно положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

В рішенні у справі Малофеєв проти Росії (заява № 36673/04) від 09.06.2011, Європейський суд з прав людини вказав, якщо в протоколі адміністративного правопорушення не відображено всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, або відшукувати докази на користь обвинувачення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, суд позбавлений процесуальної можливості усувати допущені посадовою особою Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області недоліки чи помилки і як наслідок, дійти висновку про наявність у діях особи складу та події адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 23.12.2005, визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протокол про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог Кодексу України про адміністративне правопорушення, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

На підставі вищевикладеного, суд повертає зазначений матеріал для належного оформлення.

Керуючись ст. ст. 256, 257, 268, 277, 278 КУпАП,-

постановив:

Матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП направити до Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя М.В. Броницька