№3/337/1176/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 року Суддя Хортицького районного суду м.Запоріжжя Мурашова Наталія Анатоліївна, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №104/32-00-51-02-03, складеним 17.05.2024 головним державним інспектором відділу податкового супроводження підприємств машинобудівної та інших виробничих сфер Запорізького управління податкового адміністрування підприємств Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , будучи керівником ТОВ «Запорізький завод кольорових металів», юридична адреса: м.Запоріжжя, вул.Новобудов, б.9, порушив п.44.1 ст.44, пп. «а» п.198.1, абз. 1-3 п.198.2, абз. 1-2 п.198.3 ст.198, п.200.1, абз. в) п.200.4 ст.200, п.201.10 ст.201 Податкового Кодексу України, в наслідок чого завищено суму від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду на 9800,00грн., що призвело до завищення від`ємного значення з ПДВ, що включається до складу податкового кредиту наступного звітного періоду на суму ПДВ 9800,00грн., а також порушив пп.196.1.16 п.196.1 ст.196 Податкового кодексу України, внаслідок чого занижено р.5 декларації з ПДВ за грудень 2023 на суму 2215,50грн. Порушення вчинено шляхом подання 22.01.2024 декларації з ПДВ за грудень 2023 з невірно вказаними показниками податкової звітності, що виявлено актом №229/32-00-51-02-03/36911851 від 19.03.2024. Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 та його захисник - адвокат Балабко А.В. в судове засідання не прибули, подали клопотання про закриття провадження у цій справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу зазначеного адміністративного правопорушення.

Клопотання мотивують тим, що за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ЗЗКМ» по декларації з податку на додану вартість за грудень 2023 року виявлені порушення п.44.1 ст.44, пп. «а» п.198.1, абз.1-3 п.198.2, абз. 1,2 п. 198.3 ст. 198, п.200.1, абз. в) п. 200.4 ст. 200, п.201.10 ст. 201 ПК України, внаслідок чого зроблено висновок про завищення суми від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 9800,00грн. Такий висновок зроблено у зв?язку з тим, що у податкової виникли сумніви в реальності поставки ТОВ «ДАКОТА ТРЕЙДІНГ». Однак це спростовується як первинними документами, так і самим актом перевірки. Так, дійсно ТОВ «ЗЗКМ» придбало у ТОВ «ДАКОТА ТРЕЙДІНГ» прилад КСПЗ-11 модифікація 1301, кількістю 2 шт., вартістю 24500,00грн., в т.ч ПДВ 9800,00 грн. Вищевказаний прилад використовуються ТОВ «ЗЗКМ» на інструментальній дільниці у процесі господарської діяльності. Оплата товару проведена відповідно до Рахунку-фактури від 24.10.2023 року №СФ-241001 та платіжної інструкції від 23.11.2023 №2171. Факт поставки вищевказаного товару підтверджується видатковою накладною від 20.11.2023 року №РН-201101. Надходження товару від постачальника на склад ТОВ «ЗЗКМ» підтверджено прибутковим ордером №2270 від 20.11.2023. Доставка товару здійснювалась перевізником TOB «Нова пошта», що підтверджується експрес-накладною від 17.11.2023 №7092. Отже, вказані обставини та документи підтверджують реальність господарської операції. Відповідно до п.201.10 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов?язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту (п. 198.6 ПК України). Відповідно до п.200.1 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов?язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду. Отже, право на нарахування податкового кредиту при придбанні товару (послуг) та в подальшому на віднесення цих сум до бюджетного відшкодування виникає у платника податків, якщо таке придбання здійснюється з метою використання їх в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку, при цьому до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів, а підставою для нарахування податкового кредиту є видана і зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних податкова накладна із заповненням всіх обов?язкових реквізитів. При цьому, висновки ДПС про недобросовісність постачальника та про його негативну історію можуть застосовуватися лише на етапі реєстрації податкової накладної в ЄРПН. Більш того, у податкової наявні такі механізми як зупинення реєстрації податкових накладних при наявності сумнівів у реальності операції. В даному випадку після отримання податкової накладної від 20.11.2023 №32, яку видало ТОВ «ДАКОТА ТРЕЙДІНГ», зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних, ТОВ «ЗЗКМ» на її підставі було сформовано та задекларовано податковий кредит з податку на додану вартість. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіг, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на податковий кредит, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними. Жодних порушень податкового законодавства з боку ТОВ «ЗЗКМ» допущено не було. Відповідні твердження контролюючого органу є безпідставними та такими, що ґрунтуються лише на припущеннях. Також в акті перевірки не відображено чи задекларувало ТОВ «ДАКОТА ТРЕЙДІНГ» свої податкові зобов?язання з податку на додану вартість по взаємовідносинам з ТОВ «ЗЗКМ». Якщо такі податкові зобов?язання відображені в декларації ТОВ «ДАКОТА ТРЕЙДІНГ» та сплачені до Державного бюджету, то взагалі у податкової немає підстав робити висновки про нереальність операцій та зменшувати податковий кредит, так як податок вже сплачений до Державного бюджету і коригування податкового кредиту неможливе без корегування податкових зобов`язань. Фактично доводи податкової зводяться до відсутності товару десь у ланцюгу постачання, а як наслідок і порушення ТОВ «ДАКОТА ТРЕЙДІНГ» вимог податкового законодавства, але до відповідальності намагаються притягнути ТОВ «ЗЗКМ». Також зазначає, що на підставі акту перевірки від 19.03.2024 №229/32-00-51-02-03/36911851 СМУ ДПС винесено податкове повідомлення-рішення від 09.04.2024 №000/277/5102, яким зменшено розмір від?ємного значення суми податку на додану вартість на суму 9800,00грн. Однак ТОВ «ЗЗКМ» оскаржило вказане податкове повідомлення-рішення до Івано-Франківського окружного адміністративного суду (справа №300/3255/24), яка ще не розглянута, тому акт перевірки та податкове повідомлення-рішення в силу п.56.18 ПК України є неузгодженими. Висновки про доведеність вини особи не можуть ґрунтуватись на акті перевірки, який оскаржується і є неузгодженим. Будь-яких інших доказів винуватості ОСОБА_1 посадові особи ДПС не надали. Крім того, вважають, що вказане правопорушення не є триваючим, подання декларації з ПДВ мало місце 22.01.2024 і саме з цієї дати повинен обраховуватись 3-місячний строк накладання адміністративного стягнення, який на цей час сплинув, що також є підставою для закриття провадження. При складанні протоколу про адміністративне правопорушення було порушено право ОСОБА_1 на захист, оскільки запрошення для складання протоколу на адресу його проживання або ж на адресу ТОВ «ЗЗКМ» не надходило, у зв`язку з чим він не скористався правом подати свої пояснення та заперечення щодо протоколу, подати докази та заявити клопотання. До того ж згідно наказу №13к від 01.04.2024 ОСОБА_1 було звільнено з посади директора ТОВ «ЗЗКМ». Просять провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність ОСОБА_1 та його захисника за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого.

Згідно з ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245 КУпАП).

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У своїх рішеннях, в тому числі і проти України, ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

П.2 ст.6 Конвенції про основні права та свободи людини і відповідна практика ЄСПЛ вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення вини «поза розумним сумнівом» лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Деталі обвинувачення мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

При цьому, у зв`язку із застосуванням принципу презумпції невинуватості саме уповноважена посадова особа, що виявила факт адміністративного правопорушення, повинна зібрати докази наявності події і складу адміністративного правопорушення, винуватості особи, тобто «поза розумним сумнівом» довести наявність законних підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Також суд виходить з того, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для ініціювання притягнення особи до адміністративної відповідальності, окрім виключень, зазначених у ст.258 КУпАП.

Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначається: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування (ст.251 КУпАП) у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП.

Складання протоколу є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення та в силу положень ст.251 КУпАП є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до відповідальності.

При цьому, за усталеною практикою ЄСПЛ суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення за відсутності будь-яких інших доказів не є беззаперечним доказом вини особи, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи і не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який передбачає співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій. Обставини, викладені в протоколі, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду.

В межах цієї справи за змістом протоколу про адміністративне правопорушення №104/32-00-51-02-03 від 17.05.2024 ОСОБА_1 звинувачується в порушенні порядку ведення податкового обліку, тобто у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Так, ч.1 ст.163-1 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Разом з тим, суд вважає, що в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 в порушення вимог ст.256 КУпАП та Інструкції з оформлення органами державної податкової служби матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом ДПА України №585 від 28.10.2009р., не викладено суті адміністративного правопорушення, яке полягає в порушенні порядку ведення податкового обліку, не зазначені будь-які які кваліфікуючі ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

З граматичної побудови суті адміністративного порушення, як воно викладено в протоколі, вбачається, що ОСОБА_1 були порушені певні норми Податкового кодексу України та наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість» від 28.01.2016 №21, внаслідок чого відбулось завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту на 9800,00грн. (р.19) та відповідно завищення від`ємного значення з ПДВ, що включається до складу податкового кредиту наступного звітного податкового періоду на суму ПДВ 9800,00грн (р.21).

Однак, в чому саме полягає порушення зазначених норм законодавства, тобто які конкретні дії, які становлять об`єктивну сторону зазначеного адміністративного правопорушення, були вчинені ОСОБА_1 , що призвели до наслідків у вигляді завищення від`ємного значення з ПДВ та подання податкової звітності з невірними показниками, в протоколі не зазначено.

Крім того, в протоколі не зазначені усі відомості про ОСОБА_1 як особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, - дата її народження, місце реєстрації та проживання, що унеможливлює повну ідентифікацію особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення не містить підпису особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, відмітки про роз`яснення прав, передбачених ст.268 КУпАП, та її пояснень.

Фактично протокол складений у відсутність ОСОБА_1 . Достовірні та достатні відомості про отримання ним запрошення від 10.05.2024 для складання протоколу та надання пояснень в матеріалах справи відсутні. Акт про неявку особи для підписання протоколу, який міститься в матеріалах справи, складений 17.05.2024 посадовими особами органу ДПС, тобто заінтересованими особами. Доказів отримання ОСОБА_1 копії протоколу про адміністративне правопорушення в матеріалах справи також немає.

При цьому, вбачається, що запрошення для складання протоколу та копія протоколу направлялись ОСОБА_1 як керівнику ТОВ «ЗЗКМ» за місцем знаходження юридичної особи. В той же час, згідно з наказом №108к від 01.04.2024 ОСОБА_1 звільнено з посади директора ТОВ «ЗЗКМ» з 01.04.2024 за угодою сторін, тобто на момент складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не був керівником Товариства.

Таким чином, суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено уповноваженою посадовою особою органу ДПС з порушенням ст.256 КУпАП, у зв`язку з чим він є неналежним та недопустимим доказом.

Крім того, уповноваженою посадовою особою органу ДПС, яка виявила факт правопорушення і відповідно повинна довести суду законність підстав притягнення особи до адміністративної відповідальності, до протоколу не додано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, передбачених ст.251 КУпАП, на підтвердження вчинення ОСОБА_1 зазначеного адміністративного правопорушення.

В даному випадку доданий до протоколу витяг з акту перевірки №229/32-00-51-02-03/36911851 від 19.03.2024 не є належним та допустимим доказом на підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення, оскільки з нього також неможливо встановити суть та характер дій ОСОБА_1 , які становлять порушення порядку ведення податкового обліку як складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП. Доданий витяг з акту містить лише вступну частину (ким і на підставі чого проводилась перевірка), загальні положення (період проведення перевірки, відомості про платника податку ТОВ «ЗЗКМ» та осіб, відповідальних за фінансово-господарську діяльність суб`єкта господарювання), а також висновки, зміст яких є повністю аналогічним змісту протоколу про адміністративне правопорушення.

Додана до протоколу податкова декларація ТОВ «ЗЗКМ» з податку на додану вартість за грудень 2023 року сама по собі не є доказом допущення ОСОБА_1 порядку ведення податкового обліку. Інших належних та допустимих доказів, які б підтверджували невірність зазначених в цій декларації певних показників податкової звітності і те, що вони мали місце в силу умисних протиправних дій ОСОБА_1 як керівника ТОВ «ЗЗКМ», уповноваженою посадовою особою органу ДПС, яка склала протокол, суду не надано.

Надання відповідних документів ОСОБА_1 та його захисником не виключає обов`язку уповноваженої посадової особи органу ДПС скласти протокол про адміністративне правопорушення з дотриманням вимог чинного законодавства та надати суду усі зібрані в установленому порядку докази.

Крім того, судом встановлено, що на підставі акту перевірки №229/32-00-51-02-03/36911851 від 19.03.2024 ТОВ «ЗЗКМ» було виставлено податкове повідомлення-рішення №000/277/5102 від 09.04.2024 на суму завищення від`ємного значення з ПДВ 9800,00грн., яке було оскаржено Товариством до суду. Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 01.05.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за відповідним позовом ТОВ «ЗЗКМ» (справа №300/3255/24). На момент ухвалення рішення в цій справі судовий розгляд зазначеної адміністративної справи ще не закінчений.

У зв`язку з цим та відповідно до п.56.1, 56.18 ПК України податкові зобов`язання ТОВ «ЗЗКМ», які виникли на підставі вказаного акту перевірки та податкового повідомлення-рішення, є неузгодженими, а висновки посадових осіб ДПС про порушення правил ведення податкового обліку в ТОВ «ЗЗКМ» в акті перевірки не є беззаперечними.

Таким чином, виходячи з вимог ст.7,245,252,280 КУпАП, оцінивши обставини справи та надані докази, керуючись законом та правосвідомістю, суд вважає, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, належними та допустимими доказами поза розумним сумнівом не доведений, що в силу принципу презумпції невинуватості трактується судом на його користь.

На підставі вищевикладеного, суд вважає необхідним провадження у цій справі закрити відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Керуючись ст.7,8,9,ч.1 ст.163-1,245,247,268,280,283 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом 10 днів з дня її постановлення.

Суддя Хортицького районного суду

м. Запоріжжя Н.А. Мурашова

30.06.2024