"31" липня 2024 р. Справа № 363/3526/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Поморяни Львівської області, громадянку України, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Вишгородським РВ ГУ МВС України в Київській області 23.10.1997 року, яка проживає: АДРЕСА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Головним державним інспектором ГУ ДПС у Київській області Ченіним О.Є. при проведенні фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 05.07.2024 року о 10 год. 05 хв. виявлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи в магазині-кафе за адресою: АДРЕСА_2 , порушила порядок проведення розрахункових розрахунків, а саме: проведення розрахункової операції без застосування РРО, без створення і надання відповідного розрахункового документу встановленої форми та змісту, чим порушено п. 1, п. 2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» із змінами та доповненнями.

В судове засіданя ОСОБА_1 не з`явилася, через канцелярію суду 30.07.2024 року подала заяву про розгляд справи без її участі, провину визнає.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг - тягне за собою накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян..

Так, вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №1622/10-36-07-08 від 05.07.2024 року, що був складений у присутності правопорушниці та підписаний нею, копією акта (довідки) фактичної перевірки від 05.07.2024 року, копією паспорта особи, що притягається до адміністративної відповідальності, копією Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Оцінивши досліджені докази, суд приходить до висновку про те, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, вину останньої вважаю доведеною.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до статті 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, наслідки вчиненого нею правопорушення та ступінь її вини, відсутність обтяжуючих обставин вчинення правопорушення та визнання вини, вважаю, що адміністративним стягненням, необхідним і достатнім для виховання ОСОБА_1 у дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття та запобіганню вчиненню нею нових правопорушень повинна бути міра відповідальності у виді штрафу в межах санкції статті, за якою вона притягується до відповідальності.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Враховуючи, що ОСОБА_1 має право на пільги, встановлені законодавством України (п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", посвідчення серія НОМЕР_3 від 03.09.2020), є підстави для звільнення її від сплати судового збору при накладенні адміністративного стягнення.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 33, 40-1, 155-1, 283, 284 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною та притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155 1 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 34,00 грн. у дохід держави..

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше як через 15 днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у вищезазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Вишгородський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

Суддя М.Б. Баличева