П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.07.2024 Справа №607/13190/24 Провадження №3/607/5840/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Гуменний П.П., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Тернопільській області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, офіційно не працевлаштованого, адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

за участю: особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з Управління патрульної поліції в Тернопільській області ДПП 17.06.2024 надійшли матеріали справи стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №325338 від 1.06.2024, 1.06.2024 близько 19:15, у АДРЕСА_2 , біля житлового будинку ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , внаслідок чого порушував громадський порядок та спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що він 1.06.2024 в дворі будинку голосно розмовляв, однак не вживав ненормативної лексики. Окрім того вказав, що із ОСОБА_2 у них конфлікт вичерпано.

Посилаючись на наведене, просив закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю в його діях складу та події адміністративного правопорушення.

Окрім того, на адресу суду надійшли письмові пояснення ОСОБА_2 , яка повідомила, що 1.06.2024 через вікно своєї квартири почула як у дворі будинку голосно розмовляв чоловік. На той момент їй видалось, що він вживав ненормативну лексику.

Вийшовши у двір будинку, вона побачила свого сусіда ОСОБА_3 та зробила йому зауваження, на що він висловився жорстко, однак без ненормативної лексики. Тоді вона викликала працівників поліції, які склали протокол стосовно ОСОБА_3 .

У подальшому вона поспілкувались із сусідами, які були свідками вказаної події, які сказали, що він нецензурної лексики не вживав, а лише голосно розмовляв.

Вказала, що вона із ОСОБА_4 порозумілись і сказала працівникам поліції, що претензій до нього у неї немає.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оцінюючи зібрані по справі докази в їх повній сукупності, оглянувши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

На підтвердження обставин, викладених у протоколі працівниками поліції долучено:

- заяву ОСОБА_2 від 1.06.2024, у якій вона просила притягнути до адміністративної відповідальності сусіда.; письмові пояснення ОСОБА_2 від 1.06.2024.

Вказані пояснення спростовуються письмовими поясненнями ОСОБА_2 скерованими на адресу суду.

Також долучено рапорт поліцейського взводу 2 роти ТОР УПП в Тернопільській області ДПП А.Якимовича від 1.06.2024 та копію витягу із підсистеми «Адмінпрактика» від 3.06.2024.

Водночас, рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень. Про це зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові по справі №524/4668/17.

Окрім того, долучено копію відеозапису із нагрудних камер працівників поліції, однак він стосується лише процесуального оформлення вказаних адміністративних матеріалів та не містить факту вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства.

Жодних інших доказів, які б всебічно, повно та об`єктивно висвітлювали обставини зазначеної справи про адміністративне правопорушення, суду не надано.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, за відсутності інших об`єктивних доказів на підтвердження факту вчинення правопорушення, не може слугувати доказом винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення.

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи ст. 280 КУпАП.

Диспозицією ст.173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Як зазначила Велика палата Верховного Суду у своїй постанові від 03.07.2019 справа №288/1158/16-к хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи. Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Суд зауважив, що для юридичної оцінки діяння за ст. 296 КК обов`язковим є поєднання ознак об?єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. А за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Згідно вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд повинен повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дати належну оцінку зібраним доказам. Зокрема, суд повинен з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи є винною дана особа в його вчиненні.

Винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумним сумнівом, а усі сумніви тлумачиться на користь особи.

Згідно ч.2 ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину, а згідно з частиною третьою цієї статті обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Як було встановлено у судовому засіданні, 1.06.2024 відбувся конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Разом із тим, доказів, які б поза розумним сумнівом доводили наявність дій, які згідно протоколу про адміністративне правопорушення ставляться у вину ОСОБА_1 та які б були вчиненні ним з метою порушення громадського порядку та спокою громадян із хуліганських мотивів, матеріали справи не містять.

Таким чином, враховуючи, що відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, прихожу до переконання, що провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 173, 247, 252, 283, 284 КУпАП, суд-

ПОСТАНОВИВ :

Провадження в адміністративній справі стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити, у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 статті 7 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

Суддя П.П. Гуменний