КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/4675/24
Провадження № 3/552/1684/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.08.2024 м. Полтава

Суддя Київського районного суду м. Полтави Айдаєв Р.З., за участю секретаря судового засідання Пасинок К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду протокол про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та матеріали, додані до нього, щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП не встановлено, пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 , виданий 21.05.2014 Пенсійним фондом України,

встановив:

24.07.2024 року до Київського районного суду м. Полтави з ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшов адміністративний матеріал, що містив протокол про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та внаслідок автоматизованого розподілу судової справи між суддями надійшов до провадження судді Айдаєва Р.З.

З протоколу від 08.07.2024 серії ВАД № 317569 (а.с. 1), складеного відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, вбачається наступне.

08.06.2024 близько 20 год за адресою АДРЕСА_2 ОСОБА_1 кидала грудками землі, ображала та принижувала мешканців будинку, залякувала та ображала дітей, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину визнала та підтвердила обставини, викладені в протоколі. Пояснила, що підставою її поведінки були провокації сусідів та мешканців будинку, які виривають посаджені нею квіти, унаслідок чого сформувалась взаємна неприязнь, яка триває близько 4 років. Будь-які дії протиправні дії чи образи щодо малолітніх чи неповнолітніх дітей заперечувала. Запевнила, що у подальшому вона утримається від образ мешканців та буде поважати сусідів. Просила суворо не карати, оскільки є пенсіонером та пенсії ледь вистачає на життя.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, відповідно до положень статті 252 КпАП України, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно зі статтею 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Нормами ст. 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зокрема, це нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

На підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 надано наступні докази: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 317569 від 08.07.2024 (а.с. 1), письмові пояснення ОСОБА_1 (а.с. 2), рапорт (а.с. 3), копію паспорту (а.с. 4), рапорт (а.с. 5), протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (а.с. 6), письмові пояснення ОСОБА_2 (а.с. 7), письмові пояснення ОСОБА_3 (а.с. 8), заяву повідомлення (а.с. 9-10).

З огляду на встановлені обставини та досліджені докази, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, є доведеною повністю.

При накладенні адміністративного стягнення слід врахувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, майновий стан порушника, відсутність обтяжуючих та пом`якшуючих обставин.

Враховуючи викладене, дані про особу, відсутність відомостей про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності повторно протягом року за вчинення такого ж правопорушення, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, ступінь вини особи, суд дійшов висновку про можливість звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП за малозначністю і оголошення їй усного зауваження, оскільки діяння, вчинене нею, містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, але внаслідок конкретних обставин справи - не відповідає тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення.

Тому, відповідно до ст. 22 КУпАП, ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Згідно із ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Отже, провадження у справі підлягає закриттю.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір із ОСОБА_1 не стягується.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 40-1, 276-280, 283, 284 КУпАП,

постановив:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та звільнити від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний термін з дня проголошення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Р.З.Айдаєв