Березівський районний суд Одеської області
08.08.2024
Справа № 494/1342/24
Провадження № 3/494/643/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року м. Березівка

Суддя Березівського районного суду Одеської області Рябчун А. В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від СРПП Березівського РВП ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення від 07 грудня 1984 року зі змінами і доповненнями (далі -КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

22 липня 2024 року до Березівського районного суду Одеської області від СРПП Березівського РВП ГУНП в Одеській області надійшов протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 105339 від 18 липня 2024 року 17 липня 2024 року о 23:40 год. гр. ОСОБА_1 , перебуваючи біля будинку культури на вул. Центральній в с. Чорногірка Березівського району Одеської області, вчинила дрібне хуліганство, а саме: виражалася нецензурною лайкою та нанесла удар долонею в область обличчя гр. ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, отже, своїми діями вчинила дрібне хуліганство, за що передбачена адміністративна відповідальність за статтею 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину заперечила та зазначила, що нецензурною лайкою щодо ОСОБА_2 не висловлювалася, тим більше не била його по обличчю. Вказала, що у них з ОСОБА_2 виникла словесна перепалка, оскільки її син повідомив її, що ОСОБА_2 завдавав йому тілесних ушкоджень.

Розглянувши адміністративну справу суд дійшов наступного висновку.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідний орган чи посадова особа зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом статті 279 КУпАП ці обставини встановлюються в ході дослідження доказів під час розгляду справи.

Згідно зі статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, а також іншими документами.

Розглянувши справу на підставі досліджених доказів орган (посадова особа) відповідно до статті 283 КУпАП виносить постанову.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Як вбачається з наданих у судовому засіданні пояснень ОСОБА_1 між нею та ОСОБА_2 17 липня 2024 року сталася словесна перепалка.

Суд враховує, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 105339 від 18 липня 2024 року ОСОБА_1 зазначила, що по обличчю ОСОБА_2 не била, нецензурною лексикою щодо нього не висловлювалася.

Про це також зазначено у її письмових поясненнях від 18 липня 2024 року.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що в матеріалах справи відсутні беззаперечні докази, що підтверджують вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Відповідно до статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, доки її вину не буде доведено в законному порядку та обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок суду щодо забезпечення презумпції невинуватості і права на справедливий судовий розгляд, які передбачені статтею 62 Конституції України, поєднуються з такими ж положеннями частини 2 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, яка відповідно до вимог частини 1 статті 9 Конституції України, ратифікована 17 липня 1997 року Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 р., Першого протоколу та протоколів 2,4,7 та 11 до Конвенції».

Положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, Messeguand Jabardov.Spain» від 06 грудня 1998 року (п.146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статті 255 цього Кодексу.

Однак, протоколом, складеним відносно ОСОБА_1 , в якому відповідно до вимог статті 256 КУпАП повинні зазначатися в тому числі місце вчинення, суть адміністративного правопорушення, не встановлені обставини висловлювання нею нецензурною лайкою, що є обов`язковою ознакою правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП також, не встановлено, що діями ОСОБА_1 порушений громадський порядок, тобто не встановлені обставини правопорушення.

Таким чином, в матеріалах справи відсутні достатні та переконливі докази, які б підтверджували вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 .

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Статтею 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 252 КУпАП України, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з пунктом 1 статті 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вище викладеного, суд вважає, що дії, визначені в протоколі, не утворюють склад правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, а тому провадження в справі відносно ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП необхідно закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП.

Керуючись статтею 173, пунктом 1 статті 247 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за статтею 173 КУпАП закрити на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її постановлення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Суддя Рябчун А. В.