Миколаївський апеляційний суд
Справа № 33/812/337/24 Головуючий суду І інстанції
Категорія: ст. 173 КУпАП суддя Уманська О.В.
Суддя апеляційного суду
Чебанова-Губарєва Н.В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року м. Миколаїв

Суддя судової палати у кримінальних справах Миколаївського апеляційного суду Чебанова-Губарєва Н.В., розглянула апеляційну скаргу особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 на постанову судді Новобузького районного суду Миколаївської області від 27 травня 2024 року якою

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Голованівськ, зареєстрований в АДРЕСА_1 , мешкає в АДРЕСА_2 ,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП із накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 51 грн.

За постановою судді, 06.03.2024 в період часу з 13.50 по 16.00 год. ОСОБА_1 , знаходячись в приміщенні Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури за адресою м. Новий Буг, вул. Ярослава Мудрого, 7, виражався нецензурною лайкою в сторону працівників прокуратури, вів себе агресивно та зухвало стукав кулаком по робочому столі, внаслідок чого порушив громадський порядок, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

22.04.2024 р. поліцейським СРПП ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області Пихтіним Р.В. складено протокол серії ВАВ 983784.

В апеляційній скарзі особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 просить постанову судді скасувати та закрити провадження у справі.

Вважає, що постанова судді винесена з порушенням норм матеріального і процесуального права, окремі обставини справи не доведені, інші встановлені неправильно, наслідком чого є неправильне вирішення справи.

Наголошує на тому, що конфлікт стався в приміщенні прокуратури, що не є громадським місцем, а посилання суду першої інстанції на ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», при визначенні приміщення прокуратури громадським місцем, є безпідставним.

Вважає, що до показань свідків ОСОБА_2 і ОСОБА_3 суд першої інстанції мав віднестись критично, оскільки останні є працівниками прокуратури, особами, підпорядкованими ОСОБА_4 , начальнику відділу прокуратури, показання якої також не заслуговують на увагу, бо вона була відсутня під час конфлікту, що стався.

Крім того, зауважує, що судом першої інстанції не встановлено осіб, потерпілих від його поведінки під час конфлікту.

В доповненнях до апеляційної скарги наголошує на тому, що не вчиняв інкримінованого адміністративного правопорушення.

Враховуючи заяву ОСОБА_1 про розгляд справи у його відсутність, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний, зокрема, з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У статті 251 КУпАП зазначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами.

Суд, у відповідності з вимогами ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Положеннями статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП проявляється у дрібному хуліганстві, тобто в умисному грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Також це: ліфти і таксофони; приміщення та території закладів охорони здоров`я; приміщення та території навчальних закладів; дитячі майданчики; приміщення та території спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд та закладів фізичної культури і спорту; під`їзди житлових будинків; підземні переходи; транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів; приміщення закладів ресторанного господарства; приміщення об`єктів культурного призначення; приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів тощо.

Опосередковано громадські місця також визначаються у статті 178 Кодексу: вулиці, закриті спортивні споруди, сквери, парки, всі види громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення).

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є наявність хуліганського мотиву. Особа діє із хуліганським мотивом, коли її дії проявляються в очевидному, демонстративному, зневажливому ставленні до встановлених у суспільстві правил поведінки та етики, прояві зневаги до існуючих правил і норм поведінки. При цьому, прояв неповаги повинен бути явним, демонстративним, безсумнівно очевидним як для особи, що вчиняє хуліганство, так і інших очевидців, поширюватись на значне та невизначене коло оточуючих. Для хуліганського мотиву дій винного характерно те, що ці дії логічно не обґрунтовані і не обумовлені певними обставинами, без чіткого визначення спрямованості і предмету посягання.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Так, під час судового розгляду суддею місцевого суду встановлено, що 06.03.2024 р., в період часу з 13.50 по 16.00 год. ОСОБА_1 , знаходячись в приміщенні Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури за адресою: м. Новий Буг, вул. Ярослава Мудрого, 7, виражався нецензурною лайкою в сторону працівників прокуратури, вів себе агресивно та зухвало стукав кулаком по робочому столі, внаслідок чого порушив громадський порядок.

Внаслідок зазначених подій та встановлених фактичних даних 22.04.2024 р. працівником поліції складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ 983784.

Факт вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , крім протоколу, також підтверджується іншими доказами, а саме:

поясненнями свідка ОСОБА_2 , яка суду повідомила, що 06.03.2024 р. приблизно о 13.50 год. до приміщення прокуратури прийшов ОСОБА_1 , який вимагав надати йому копії відповідей на його звернення, бо він їх загубив. Потім він почав стверджувати, що залишив їх у кабінеті начальника відділу ОСОБА_4 і вимагав негайно їх йому віддати. Свідок запропонувала дочекатися повернення начальника відділу з судового засідання або прийти пізніше. На що ОСОБА_1 почав підвищувати голос і сердито вимагати, щоб свідок негайно зателефонувала начальнику відділу ОСОБА_4 і терміново викликала її в прокуратуру. Останній поводився неадекватно, почав кричати, грубити, розмахувати руками після чого вийшов з приміщення прокуратури. Через 5 хвилин ОСОБА_1 повернувся, влаштував лайку, в ході якої почав кричати на свідка, обзивати її та начальника відділу. Крім того останній махав руками, стукав по робочому столі та висловлювався нецензурною лайкою. В подальшому до кабінету зайшла прокурор-стажист ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , грубо підвищуючи голос, почав вимагати від ОСОБА_3 прийняти його в її кабінеті і намагався зайти в кабінет, на що остання запропонувала йому почекати її в вестибюлі, але ОСОБА_1 почав хапати її за руку, намагаючись потрапити в її кабінет. Різко повернувшись ОСОБА_1 заскочив до кабінету начальника відділу ОСОБА_4 , почав кричати, стукати кулаками по столу і вимагати надати йому документи, які в нього вкрали. Свідок побігла в райвідділ поліції за працівниками поліції та коли повернулась до прокуратури, то ОСОБА_1 вже вийшов з кабінету начальника відділу і стояв в вестибюлі. Побачивши свідка з працівником поліції, він вийшов з приміщення прокуратури. Десь приблизно через 20 хвилин, ОСОБА_1 знову повернувся до прокуратури та до нього вийшов прокурор ОСОБА_5 який намагався з ним спокійно поговорити і заспокоїти, але ОСОБА_1 поводився грубо і неадекватно, знову почав кричати на ОСОБА_5 , ображати непристойними словами;

поясненнями свідка ОСОБА_3 , яка суду пояснила, що приблизно о 14.10 год., її зустрів громадянин ОСОБА_1 , який запитував місцеперебування начальника Новобузького відділу Баштанеької окружної прокуратури ОСОБА_4 та у присутності працівника поліції почав голосно кричати на свідка, та вигукував слово « ОСОБА_6 », після чого почав йти слідом за свідком до адміністративної будівлі прокуратури. Перебуваючи в розлюченому стані, продовжував кричати на свідка, зайшов слідом за свідком у приміщення, де знаходиться робоче місце спеціаліста ОСОБА_7 та у грубій формі сказав, що хоче, щоб свідок розпочала особистий прийом у робочому кабінеті і нічого чекати він не буде, намагався зайти до свідка у кабінет. У цей же момент схопив свідка за праву руку. Після чого ОСОБА_1 різко відкрив двері до службового кабінету начальника відділу прокуратури ОСОБА_4 де кулаком стукав по робочому столі, продовжував кричати, поводити себе агресивно та неадекватно, на зауваження не реагував;

поясненнями свідка ОСОБА_4 , яка в судовому засіданні пояснила, що 06.03.2024 р., після повернення з суду, працівники прокуратури повідомили їй що ОСОБА_1 вчинив хуліганські дії в приміщенні Новобузького відділу Баштанської прокуратури, що виражалися в нецензурній лайці, чіплянні до працівника прокуратури, криках, образливих вигуках, чим порушив громадський порядок та нормальну роботу працівників прокуратури.

письмовими поясненнями свідка ОСОБА_2 , відповідно до яких ОСОБА_1 06.03.2024 р. в період часу з 13:50 по 16:00 год неодноразово на протязі дня перебував у приміщенні прокуратури де вчиняв хуліганські дії, а саме: кричав, вигукував образи, грубив, розмахував руками, стукав по столі та хапав за руку свідка ОСОБА_3

письмовими поясненням свідка ОСОБА_3 , відповідно до яких, ОСОБА_1 06.03.2024 р. приблизно о 14.10 год вчиняв хуліганські дії біля та у приміщенні прокуратури , а саме: кричав, грубив, стукав по столі та хапав її за руку.

письмовими поясненнями свідка ОСОБА_4 , згідно яких 06.03.2024 р. останній стало відомо від працівників прокуратури, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок та нормальну роботу працівників прокуратури, а саме вчинив хуліганські дії в приміщенні Новобузького відділу Баштанської прокуратури, що виражалися в нецензурній лайці, чіплянні до працівника прокуратури, криках, образливих вигуках;

рапортом помічника чергового від 06.03.2024 р., згідно якого 06.03.2024 р. о 21.37 год надійшло повідомлення по телефону до РУ про те , що 06.03.2024 р. о 15.18 год. по телефону від ОСОБА_2 надійшло повідомлення з проханням притягнути до відповідальності ОСОБА_1 , який 06.03.2024 р. о 14.18 год. та о 14.51 год. вчинив хуліганські дії, а саме: кричав та висловлювався нецензурною лайкою;

протоколом огляду місця події від 07.03.2024 р., а саме приміщення Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури, на якому зафіксовано обстановку та розташування робочих кабінетів;

відеозаписом з камери спостереження в приміщенні Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури на якому зафіксовано перебування ОСОБА_1 в приміщенні прокуратури, який кричав та висловлювався нецензурною лайкою.

Незважаючи на те, що ОСОБА_8 в апеляційній скарзі заперечує свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, вона підтверджується вищезазначеними доказами, дослідженими як суддею місцевого суду, так і апеляційним судом, які є належними та допустимими, та які поза розумним сумнівом підтверджують наявність у його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Об`єктивних підстав ставити під сумнів достовірність наведених доказів та викладених в них обставин, суд апеляційної інстанції не вбачає.

Апеляційний суд погоджується з позицією судді місцевого суду, що у цьому випадку місце вчинення адміністративного правопорушення є приміщенням державного органу, котре характеризується своєю суспільною значущістю та передбачає вільний доступ до такого місця і можливість його спільного використання необмеженою кількістю людей.

Таким чином, враховуючи викладене, апеляційний суд приходить висновку, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковано за ст. 173 КУпАП, оскільки він вчинив дрібне хуліганство, тобто в громадському місці публічно непристойно висловлювався та образливо чіплявся до працівників державного органу, тим самим порушив громадський порядок і спокій громадян.

За наведених обставин апеляційний суд вважає, що фактичні обставини справи суддею місцевого суду з`ясовані повно та об`єктивно, вина ОСОБА_1 доведена повністю, в зв`язку з чим суддя місцевого суду дійшов правильного висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та призначив адміністративне стягнення, яке в повній мірі відповідає вимогам статті 33 КУпАП.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що національне законодавство та практика ЄСПЛ зобов`язує суд дати оцінку доказу з точки зору його допустимості з урахуванням того, чи допущене порушення КУпАП є істотним та яким чином воно перешкоджало й забезпеченню та реалізації прав і свобод особи. При цьому, коли сторона вимагає скасування судового рішення, посилаючись на порушення, допущене під час провадження у справі, вона має обґрунтувати не лише наявність такого порушення, але й переконати, що воно істотно позначилося на можливостях сторони відстоювати свою позицію у справі і не було виправлено в ході провадження.

Натомість, у цій справі апеляційним судом не встановлено, порушення фундаментальних прав і свобод ОСОБА_1 чи загальних засад при застосуванні заходів впливу за адміністративне правопорушення.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд вважає, що відсутні передбачені законом підстави для скасування постанови судді та закриття провадження по справі відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП,

п о с т а н о в и л а :

апеляційну скаргу особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову судді Новобузького районного суду Миколаївської області від 27 травня 2024 року якою ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП із накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 51 грн., залишити без змін.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Миколаївського

апеляційного суду Н.В. Чебанова-Губарєва