Справа № 489/4336/24
Провадження № 3/489/1876/24
Ленінський районний суд міста Миколаєва
Постанова

іменем України

09 липня 2024 року місто Миколаїв

Суддя Ленінського районного суду міста Миколаєва Гриненко Михайло Вікторович, розглянувши матеріали справи, які надійшли з Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше постановою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 16.01.2024 притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 187 КУпАП з накладенням стягнення у виді 255 грн штрафу,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187 КУпАП,

встановив:

Протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198013 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 06.04.2024 год. о 22.30 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Крім того, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198014 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 08.04.2024 год. о 22.10 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Крім того, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198015 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 09.04.2024 год. о 22.20 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Крім того, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198022 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 10.04.2024 год. о 22.35 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Крім того, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198016 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 11.04.2024 год. о 23.00 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Крім того, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198021 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 12.04.2024 год. о 22.40 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Крім того, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198017 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 15.04.2024 год. о 22.16 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Крім того, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198020 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 16.04.2024 год. о 22.30 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Крім того, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198019 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 17.04.2024 год. о 22.11 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Крім того, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №198018 від 24.04.2024 ОСОБА_1 інкримінується, що 18.04.2024 год. о 22.20 год. він був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, встановлені п. 1 ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, що вчинено повторно протягом року.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності у судові засідання 01.07.2024 та 09.07.2024 не з`явилася, про час та місце судового розгляду повідомлялася. Причини неявки суду не повідомила. До суду не надходило клопотання про відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали, що знаходяться у справі (протоколи про адміністративне правопорушення; копію ухвали Ленінського районного суду міста Миколаєва від 10.11.2023 у справі №489/6277/23; копію постанови Ленінського районногосуду міста Миколаєва від 16.01.2024; письмові пояснення ОСОБА_1 ; рапорт; довідку про проведення бесіди з піднаглядним; копію довідки про звільнення серії ЖИТ №14527 від 01.02.2022; копію паспорту громадянина України на ім`я ОСОБА_1 ), суддя дійшов таких висновків.

Диспозиція ч. 2 ст. 187 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за Порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції, що вчинено повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до положень ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Оскільки особа притягається до адміністративної відповідальності за кілька адміністративних правопорушень, справи про які перебувають на розгляді одного судді, тому з метою своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин правопорушень є доцільним провести одночасний розгляд вказаних справ, об`єднавши їх в одне провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до статей 254, 256 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою. У протоколі про адміністративне правопорушення, серед іншого, зазначаються: дата і місце його складення, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Системний аналіз вказаних норм свідчить про те, що у випадку вчинення особою адміністративного правопорушення складається протокол про адміністративне правопорушення, в якому в обов`язковому порядку зазначаються відомості про таку особу, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, з метою забезпечення права особи знати суть пред`явленого обвинувачення, щоб мати змогу захищатися від нього.

Виходячи із положень зазначених норм права, протокол про адміністративне правопорушення є документом, який є підставою для висунутого обвинувачення та притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог пункту «а» ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, особа, яка обвинувачується у вчиненні правопорушення має право бути негайно і детально проінформованим зрозумілою мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти неї.

Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях події та складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх належних доказів по справі.

Згідно «критеріїв Енгеля», сформованих Європейським судом з прав людини у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» (1976 рік), критеріями для визначення поняття «кримінальне обвинувачення» є: критерій національного права (чи підпадає певне протиправне діяння під ознаки злочину згідно з національними нормами); критерій кола адресатів (якщо відповідальність поширюється на невизначене коло осіб, то правопорушення підлягає кваліфікації як кримінальне); критерій мети та тяжкості наслідків (у випадку, якщо у санкції наявний саме елемент покарання, а передбачені санкції є достатньо суворими, скоєне правопорушення розглядається за природою кримінального злочину).

Натомість санкція ч. 2 ст. 187 КУпАП, за якою складений протокол відносно ОСОБА_1 , передбачає накладення стягнення, зокрема у виді адміністративного арешту, що, у свою чергу, вказує на те, що інкриміноване особі правопорушення підпадає під визначення поняття «кримінальне обвинувачення».

При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, у тому числі обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції.

Разом з тим, виходячи зі змісту протоколів про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 2 ст. 187 КУпАП за порушення обмежень, покладених на нього ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022. Проте до матеріалів справи не було додано копію вищевказаної ухвали суду, яка набрала законної сили.

Натомість до матеріалів справи додано копію ухвали Ленінського районного суду міста Миколаєва від 10.11.2023, якою відносно ОСОБА_1 був продовжений строком на 6 місяців адміністративний нагляд, встановлений Богунським районним судом міста Житомира 10.11.2022.

Таким чином, виходячи з наявних в матеріалах справи письмових доказів, вбачається, що формально у діях ОСОБА_1 вбачаються порушення правил адміністративного нагляду у виді обмежень, встановлених ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 10.11.2023, а не ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 10.11.2022, про що зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно з усталеною судовою практикою ЄСПЛ (рішення від 30 травня 2013 року у справі «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia), заява № 36673/04); рішення від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії»(Karelin v. Russia), заява № 926/08) у випадку, «коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)».

У зв`язку з цим, суддя позбавлений права на власний розсуд змінювати фабулу викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення діяння з урахуванням фактичних обставин його вчинення, оскільки протокол про адміністративне правопорушення є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності та при його складенні особа ознайомлюється з його змістом, щоб мати змогу захищатися від пред`явленого їй звинувачення.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведення винуватості особи тлумачаться на її користь.

Із пункту 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» вбачається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Суддя зазначає, що при вирішенні питання щодо достатності встановлених під час змагального судового розгляду доказів для визнання особи винуватою необхідно керуватися стандартом доведення (стандартом переконання), що передбачають: "ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи".

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і обвинувачений є винним у його вчиненні. Це питання має бути вирішене на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи в цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення.

Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, дослідивши усі обставини справи в їх сукупності та оцінюючи зібрані у справі докази, суддя вважає, що матеріалами справи не доведено наявність в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, події та складу інкримінованого адміністративного правопорушення поза розумним сумнівом, а викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини вчиненого діяння не підтверджені належними та допустимими доказами.

Зазначене є підставою для закриття провадження у справі через недоведеність складу адміністративного правопорушення в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у зв`язку з недоведеністю належними доказами складу такого адміністративного правопорушення, оскільки протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням вимог закону і не дає змоги встановити винуватість особи в інкримінованому їй правопорушенні, у зв`язку з чим висновок особи, яка склала протокол, є необґрунтованим належним чином та суперечить чинним нормативним актам, внаслідок чого такий висновок носить суб`єктивний характер та не відповідає вимозі щодо його допустимості та достатності.

Керуючись статтями 36,247,252,265,280,283,291,294 КУпАП, суддя

постановив:

Справи про адміністративні правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 187 КУпАП згідно з протоколами про адміністративне правопорушення серії

ВАД №198013 (справа №489/4336/24, провадження №3/489/1876/24),

ВАД №198014 (справа №489/4337/24, провадження №3/489/1877/24),

ВАД №198015 (справа №489/4339/24, провадження №3/489/1878/24),

ВАД №198022 (справа №489/4340/24, провадження №3/489/1879/24),

ВАД №198016 (справа №489/4341/24, провадження №3/489/1880/24),

ВАД №198021 (справа №489/4342/24, провадження №3/489/1881/24),

ВАД №198017 (справа №489/4343/24, провадження №3/489/1882/24),

ВАД №198020 (справа №489/4344/24, провадження №3/489/1883/24),

ВАД №198019 (справа №489/4346/24, провадження №3/489/1884/24),

ВАД №198018 (справа №489/4347/24, провадження №3/489/1885/24),

- об`єднати в одне провадження, присвоївши єдиний номер 489/4336/24 (провадження № 3/489/1876/24).

Провадження в справі про адміністративні правопорушення за ч. 2 ст. 187 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Миколаєва.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.В. Гриненко