П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" липня 2024 р. Справа № 596/1155/24

Провадження № 3/596/775/2024

Суддя Гусятинського районного суду Тернопільської області Лисюк І.О., за участю секретаря судового засідання Туткалюк В.Р., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 , розглянувши матеріали справи, які надійшли від відділення поліції №3 (м.Гусятин) Чортківського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , жителя с.Хлопівка, Чортківського району, Тернопільської області, не працюючого, за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 223669 від 05.06.2024 року ОСОБА_1 25.05.2024 року о 14:00 год. перебуваючи в с.Хлопівка, Чортківського району виражався нецензурною лайкою до ОСОБА_2 та шарпав за одяг, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення, передбачено ст.173 КУпАП не визнав. Суду надав пояснення про те, що того дня 25.05.2024 року близько 14 год він йшов по вулиці повз земельну ділянку сім`ї ОСОБА_3 , які перебували в той час на ній виконували сільськогосподарські роботи. В той момент ОСОБА_2 перебуваючи в себе на городі висловлювався в його сторону нецензурною лайко. Та кричав в його сторону: «я тебе завалю». Він пішов на земельну ділянку ОСОБА_3 , де між ним та ОСОБА_3 на ґрунті неприязних відносин відбулась суперечка, яка переросла бійку. Батько, мати і сестра ОСОБА_2 , які теж були на городі їх розборонили. Приїхала поліція, відбирала в них пояснення. Він та ОСОБА_2 не бажали порушувати один проти другого кримінальні провадження, про що зазначили в письмових поясненнях та заявах.

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні підтвердив зазначені обставини, просив закрити провадження в справі відносно ОСОБА_1 ..

Зазначені обставини, а саме конфлікт, що супроводжувався побоями між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 та який відбувся на земельній ділянці (городі), якою користується сім`я ОСОБА_3 підтверджується матеріалами, що долучені до протоколу про адміністративне правопорушення .

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_5 , думку потерпілого ОСОБА_2 , дослідивши письмові докази в справі, суд приходить до наступного.

Диспозиція статті 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом (пункт 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство»).

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян у грубій розв`язаній манері.

Громадське місце-частина (частини)будь-якої будівлі, споруди, яка доступна чи відкрита для населення вільно або за запрошенням, або заплату, постійно, періодично або час від часу, у тому числі під`їзди будівель і споруд, а також підземні переходи, стадіони, паркінги (стаття 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996 № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», - визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

У справі встановлено, і зазначена обставина визнається ОСОБА_4 , потерпілим ОСОБА_2 , що між ними існували неприязні відносини, конфлікт, який відбувся не на вулиці села Хлопівка Чортківського району, а на земельній ділянці, яка перебуває в користуванні сім`ї ОСОБА_3 .

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної умисною виною.

ОСОБА_4 заперечив факт висловлювання на вулиці в селі Хлопівка Чортківського району нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 ..

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд, зберігаючи безсторонність позбавлений можливості самостійно збирати докази на користь будь-якої із сторін провадження.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суддя керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними статтею 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини і змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також статті 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

З огляду на викладене, складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП в діях ОСОБА_4 не доведено.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в зв`язку з чим провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись статтями 247, 251, 280, 283, 284, 287 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях останнього складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її проголошення до Тернопільського апеляційного суду через Гусятинський районний суд Тернопільської області.

Суддя Гусятинського районного суду

Тернопільської області Ірина ЛИСЮК