Провадження №: 3/752/5611/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2024 м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Гаврищук А.В., розглянувши матеріали, що надійшли від Головного управління ДПС у місті Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

За ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

При проведенні фактичної перевірки магазину-кафе, за адресою: місто Київ, вулиця Петропавлівська, 2, де здійснює господарську діяльність ТОВ «Еко трейдінвест ЛТД», керівником якого є ОСОБА_1 виявлено порушення порядку проведення розрахунків, а саме: встановлено проведення розрахунків субєктом господарювання без застосування РРО на суму 26,40 грн., факт торгівлі без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД та найменування товарів, не забезпечено ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації на суму 304 408,62 грн., чим порушено вимоги п. 1, 2, 11, 12 ст. 3 Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», у зв`язку з чим її дії кваліфіковані за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився.

Адвокат Алфьоров Г.І., який здійснює представництво інтересів ОСОБА_1 в судовому засіданні заявив клопотвння про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи прихожу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події і складу адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Отже, відповідно до вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, як документ, що засвідчує факти неправомірних дій і є основним джерелом доказів, складається по встановленій формі і повинен містити дані, необхідні для розгляду справи по суті; особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення - це документ, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідальним за правильність складення протоколу, так само як і за долучення до протоколу доказів вини особи (зокрема, надання суду відомостей про свідків адміністративного правопорушення та долучення їх письмових пояснень до матеріалів справи) є особа, яка відповідно до КУпАП уповноважена на складання протоколу про адміністративне правопорушення, у даному випадку інспектор ГУ ДПС України у м. Києві. Суд у ході судового розгляду справи про адміністративне правопорушення не може змінювати суть правопорушення, викладену у протоколі, оскільки тягар доведення винуватості покладається на особу, яка здійснює функцію звинувачення.

Диспозиція ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачає відповідальність за Порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Частина ч. 1 ст. 155-1 КУпАП є бланкетною нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права і при кваліфікації дій правопорушника за цією статтею необхідно керуватися спеціальними Законами. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.

Фактично в протоколі про адміністративне правопорушення, за яким ОСОБА_1 притягається до відповідальності працівник податкової служби обмежився наведенням у фабулі обвинувачення лише диспозиції ч. 1 ст. 155-1 КУпАП .

Відповідно до п. 6 розділу II Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 02 липня 2016 року N 566, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27 липня 2016 року за N 1046/29176 у Протоколі під час його складання обов`язково зазначається стаття КУпАП, згідно з якою передбачено адміністративну відповідальність. При викладенні обставин правопорушення у Протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається Протокол, та які положення законодавства порушено. Якщо є свідки правопорушення та потерпілі, до Протоколу вносяться їх прізвища, імена та по батькові, а також місце проживання.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 2189 від 16.05.2024, ОСОБА_1 допустив порушення порядку проведення розрахунків, а саме: встановлено проведення розрахунків субєктом господарювання без застосування РРО на суму 26,40 грн., факт торгівлі без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД та найменування товарів, не забезпечено ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації на суму 304 408,62 грн.

Разом з тим, у зазначеному протоколі про адміністративне правопорушення не викладено суть адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, оскільки не розкрито його зміст, не зазначено, за яких обставин було вчинено правопорушення і в чому саме воно виразилося, не вказано, при здійсненні якої саме розрахункової операції допущено порушення, тобто не зазначено об`єктивну сторону виявленого правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Вказане свідчить про недотримання вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП, а також п. 6 Розділу II Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, тому протокол про адміністративне правопорушення №2189 від 16.05.2024 не може бути визнаний належним та допустимим доказом у справі.

До того ж в протоколі про адміністративне правопорушення від 16.05.2024 не зазначено двох свідків адміністративного правопорушення, не додано їх пояснення, або не вказано причин їх відсутності.

Крім того, до матеріалів справи не додано жодних доказів того, що ОСОБА_1 є керівником магазину-кафе, перевірку якого здійснювали працівники податкової служби.

Таким чином, факт вчинення правопорушення ОСОБА_1 , відповідальність за яке передбачена ч. 1ст. 155-1 КУпАП, не знайшло свого підтвердження у судовому засіданні, а тому, відповідно до змісту п. 1 ч. 1 ст. 247КУпАП, провадження в даній справі необхідно закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак, з огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 за ч. 1ст. 155-1 КУпАП.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст.ст. 155-1 ч. 1, 245, 247, 251, 254, 256, 280, 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП - закрити, у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десятиденного строку з дня винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили.

Суддя А.В. Гаврищук