Єдиний унікальний номер 389/2481/24 провадження №3/389/1080/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2024 року суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Український Віталій Валентинович, розглянувши матеріали, які надійшли від відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП на запит суду не надано, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 23.09.2006 Коростенським МРВ УМВС України в Житомирській області, зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , не працює, протягом року до адміністративної відповідальності не притягувався,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , 08.07.2024 о 18:00 годині, перебуваючи у нетверезому стані на АДРЕСА_1 , висловлювався на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП. По даному факту складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №239417 від 11.07.2024 з яким ОСОБА_1 ознайомлений, права роз`яснені.

До суду ОСОБА_1 для розгляду справи про адміністративне правопорушення не з`явився, своєчасно сповіщений про місце і час розгляду справи, клопотань чи заяв, у тому числі про відкладення розгляду, до суду не надходило.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. При цьому, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Правом на участь у судовому засіданні ОСОБА_1 не скористався, до суду не з`явився, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надав, маючи при цьому реальну можливість отримати інформацію про стан та перебіг справи щодо неї або стежити за ходом справи, у тому числі, за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду.

За викладеного, з метою забезпечення розумного строку розгляду судом справи, дотримання вимог ст.277 КУпАП, вбачається можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних доказів, що не суперечитиме ст. 268 КУпАП.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, та тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо). Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Дослідивши письмові матеріали адміністративної справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, довідку про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні ОСОБА_2 , рапорт, протокол прийняття заяви ОСОБА_2 про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію та її письмові пояснення, письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, доведена у повному обсязі.

При накладенні стягнення враховую характер вчиненого, особу ОСОБА_1 , що він не працює, не притягувався до адміністративної відповідальності протягом року, негативну характеристику за місцем проживання, та вважаю за необхідне призначити стягнення у виді штрафу, що є достатнім для виховання правопорушника в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як ним, так і іншими особами.

Згідно ст.40-1 КУпАП, ЗУ «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення особами, стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, станом на 1 січня календарного року.

Відповідно до ст.15 ЗУ «Про виконавче провадження», за рішеннями про стягнення в дохід держави коштів або вчинення інших дій на користь чи в інтересах держави, прийнятими у справах про адміністративні правопорушення, стягувачем виступає державний орган, який прийняв відповідне рішення або за матеріалами якого судом прийнято відповідне рішення. За рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України.

На підставі викладеного, керуючись ст.173, ст.ст.40-1,283-285 КУпАП, ЗУ «Про судовий збір», ЗУ «Про виконавче провадження», суддя

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі 7 (семи) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн. 00 коп.

Реквізити для сплати (стягнення в разі несплати в строки, передбачені ч.1 ст.307 КУпАП) адміністративного штрафу, що випливає з інших видів адміністративних правопорушень (крім сфери забезпечення безпеки дорожнього руху): стягувач відділ поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (вул.Київська,25 місто Знам`янка Кіровоградська область, 27406) ОТРИМУВАЧ КОШТІВ: ГУК у Кіров.обл./тг м.Знам`ян/21081100, КОД ОТРИМУВАЧА (код за ЄДРПОУ): 37918230, БАНК ОТРИМУВАЧА: Казначейство України (ЕАП), КОД БАНКУ ОТРИМУВАЧА (МФО): 899998, РАХУНОК ОТРИМУВАЧА: UA0011557, КОД класифікації доходів бюджету: 21081100.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в сумі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп., який зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України, стягувач - Державна судова адміністрація України (вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01021, код ЄДРПОУ 26255795), ОТРИМУВАЧ КОШТІВ: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, КОД ОТРИМУВАЧА (код за ЄДРПОУ): 37993783, БАНК ОТРИМУВАЧА: Казначейство України (ЕАП), КОД БАНКУ ОТРИМУВАЧА(МФО): 899998, РАХУНОК ОТРИМУВАЧА: UA0026001, КОД класифікації доходів бюджету: 22030106.

Роз`яснити порушнику, що відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через 15 днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст.308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у вказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного даною постановою; витрати на облік зазначених правопорушень, розмір яких визначається Кабінетом Міністрів України.

Строк пред`явлення даної постанови до примусового виконання - протягом трьох місяців, з наступного дня після набрання постановою законної сили.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя В.В. Український