Провадження № 3/243/2956/2024
Справа № 243/5407/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2024 року м. Слов`янськ

Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Агеєва О. В., розглянувши матеріали, які надійшли із Батальйону патрульної поліції в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області Департаменту патрульної поліції, у відношенні

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, відомостей РНОКПП не має, військовослужбовця ВЧ НОМЕР_1 , водій, місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 25 червня 2024 року, о 23 год. 33 хв., по вул. Паркова, 5, у м. Слов`янськ, Краматорського району Донецької області, водій ОСОБА_1 керував автомобілем Mitsubishi Outlander, з номерними знаками НОМЕР_2 , перебуваючи у стані наркотичного сп`яніння, а саме зіниці очей що не реагують на світло, порушення мови, сповільненість мови, від проходження огляду на стан сп`яніння у встановленому законом поряду, а саме медичному закладі відмовився, чим порушив п.2.5ПДР України, за що передбачена адміністративна відповідальність встановлена ч. 1 ст. 130 КУпАП.

25 червня 2024 року відносно ОСОБА_1 був складений протокол серії ААД № 906278 про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст.130 КУпАП в якому останньому під підпис були роз`яснені права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП, положення статті 63 Конституції України. Заяв чи клопотань від нього не надійшло. В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 , повідомлений про розгляд справи в Слов`янському міськрайонному суді Донецької області, про що мається його особистий підпис в протоколі.

В судове засідання ОСОБА_1 який належним чином повідомлявся про місце, дату та час розгляду справи, не з`явився, із заявами про розгляд справи за його відсутності не звертався.

За правилами статті 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення справи. Частиною 2 цієї статті не передбачена обов`язкова присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності при розгляді справи за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

З огляду на те, що особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, в судове засідання не з`явилася, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, крім цього в протоколі про адміністративне правопорушення була попреджена про дату судового засідання, не вживала заходів для явки до суду, не подавала письмових заперечень проти протоколу, її поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею 172-15 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і спів ставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

В судовому засіданні досліджені такі докази:

протокол серії ААД № 906278 від 25 червня 2024 року про адміністративне правопорушення, складеного уповноваженою посадовою особою у встановленому законом порядку, згідно із яким 25 червня 2024 року, о 23 год. 33 хв., по вул. Паркова, 5, у м. Слов`янськ, Краматорського району Донецької області, водій ОСОБА_1 керував автомобілем Mitsubishi Outlander, з номерними знаками НОМЕР_2 , перебуваючи у стані наркотичного сп`яніння, а саме зіниці очей що не реагують на світло, порушення мови, сповільненість мови, від проходження огляду на стан сп`яніння у встановленому законом поряду, а саме медичному закладі відмовився, чим порушив п.2.5ПДР України, за що передбачена адміністративна відповідальність встановлена ч. 1 ст. 130 КУпАП. Посвідчення водія у ОСОБА_1 не вилучалося;

рапорт поліцейського від 25 червня 2024 року, відповідно до якого 25 червня 2024 року о 23 год. 33 хв., по вул. Паркова, 5, у м. Слов`янськ, Краматорського району Донецької області, був зупинений водій ОСОБА_1 , який керував автомобілем Mitsubishi Outlander, з номерними знаками НОМЕР_2 , перебуваючи у стані наркотичного сп`яніння,від проходження огляду на стан сп`яніння відмовився, після чого було складено протокол про адміністративне правопорушення;

довідкою Батальйону патрульної поліції в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області Департаменту патрульної поліції, відповідно до якої ОСОБА_2 посвідчення водія не має.

У судовому засіданні були досліджені також представлені відеозаписи, так на першому відеозаписі видно рух автомобіля під керуванням водія, а на другому відеозаписі видно проведення поліцейськими встановлення особи порушника, яким виявився ОСОБА_3 . В подальшому відеозапис містить відомості, щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4 .. Суд зауважує, що наданий відеозапис не може слугувати доказом доведеності провини ОСОБА_1 , оскільки на ньом зафільмовано процедуру відносно іншої людини.

Відповідно до п. 2.5 Правил дорожнього руху України, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Частиною 1 ст. 130 КУпАП передбачена відповідальність за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення, визначеного приписами ч. 1 ст. 9 КУпАП.

Згідно з вимогами ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Слід також звернути увагу, що відповідно до приписів ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод(далі Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам судочинства, а саме: верховенству права, законності, рівності перед законом і судом, повазі до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і в доведеності перед судом їх переконливості.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Згідно з приписами ч.2ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 251, 252КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У рішенні Європейського суду у справі «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року відображено послідовну рекомендацію цієї міжнародної установи про пріоритетність неформального розуміння поняття «обвинувачення» національними судами.

Положеннями ст.9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад правопорушення - сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення і є підставою для притягнення суб`єкта правопорушення до адміністративної відповідальності.

Згідно з п. 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 18.12.2018 № 1026, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 11.01.2019 № 28/32999, включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Однак, з досліджених відеозаписів вбачається, що поліцейські по факту складають протокол про адміністративне правопорушення відносно іншої людини, а не водія ОСОБА_1 .

Надані до суду докази провини відносно ОСОБА_1 а саме протокол про адмыныстративне правопорушення серії ААД № 906278 від 25 червня 2024 року, а також рапорт поліцейського не можуть свідчити про вину ОСОБА_5 , оскільки суд не може беззаперечно встановити провину порушника, оскільки не можна встановити факт керування ОСОБА_1 транспортним засобом, проходження процедури виявлення ознак сп`яніння водія, а також дотримання працівниками поліції процесуальних дій.

Суд зазначає, що згідно ст. ст. 245, 252 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на державний або громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законодавством передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи обставини справи, дослідивши надані до суду докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

За встановлених при розгляді справи обставин, суд трактує всі сумніви на користь особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення і, оцінивши вищенаведені докази в їх сукупності, доходить висновку про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, тому провадження в справі слід закрити.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст. 6, 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 1 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 284, ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП - провадженням закрити, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області Олена Володимирівна Агеєва