Справа № 541/1499/24
Номер провадження3/541/620/2024
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2024 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Третяк О.Г., розглянувши матеріали, які надійшли з Миргородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 750947 від 17.04.2024 року, ОСОБА_1 17 квітня 2024 року в 00 годин 20 хвилин керував в м. Миргород Полтавської області по вул. Гоголя, буд. 47/2 автомобілем Chery Tiggo д.н.з. НОМЕР_2 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння. Медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння проводився у закладі охорони здоров`я. Від керування транспортним засобом відсторонений шляхом передачі тверезому водієві. ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2.9 а ПДР України.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що 17 квітня 2024 року в 00 год 20 хв керував в м. Миргород Полтавської області по вул. Гоголя, буд. 47/2 автомобілем Chery Tiggo д.н.з. НОМЕР_2 та був зупинений працівниками поліції. Поліцейські запропонували пройти медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння, так як алкотестера у них з собою не було. Він погодився. Приїхавши до медичного закладу, повідомили, що лікаря немає, а тому його відвезли до автомобіля та він поїхав додому. Поставивши автомобіль на стоянку він пішов додому, де вживав слабоалкогольні напої. Приблизно через годину до нього додому знову приїхали працівники поліції і запропонували пройти медичний огляд, так як вони знайшли лікаря. ОСОБА_1 погодився, але попередив, що вживав слабоалкогольні напої, однак працівник поліції сказав, що це неважливо, бо може повідомити що вживав ліки. Про права був попереджений вже після складання протоколу. Вину у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП не визнав. Водійське посвідчення не вилучалося.

В судовому засіданні захисник - адвокат Грищенко Є.С. просив провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Пояснив суду, що на відеозаписі з бодікамери поліцейського є значне переривання запису більше однієї години, що вказує на те, що в цей час ОСОБА_1 працівники поліції відпустили додому, після чого його забрали до лікарні повторно. Дослідження проводила медична сестра, а не лікар. На відео після зупинки та на відео в лікарні на ОСОБА_1 різні головні убори, що вказує на те, що він мав змогу переодягнутися під час тривалого відключення бодікамери поліцейського.

Допитаний в судовому засіданні поліцейський СРПП Миргородського РВП ОСОБА_2 пояснив, що 17.04.2024 року перебував в наряді. Під час комендантської години зупинили для перевірки автомобіль Chery Tiggo д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 . Під час спілкування запропонували водію пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння в медичному закладі, так як алкотестеру не було. Той погодився. Приїхавши до лікарні медична сестра повідомила, що лікаря немає. Вони чекали приблизно годину, коли приїде лікар. Весь цей час ОСОБА_1 знаходився в приміщенні лікарні. Камера не працювала, бо була відключена через низький заряд акумулятора. Алкотестер тримала медична сестра, а не лікар. Права, передбачені ст. 268 КУпАП ОСОБА_1 були роз`яснені після складання протоколу.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила провадження по справі закрити зважаючи та суттєві порушення з боку працівників поліції при складанні протоколу відносно ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , суд приходить до наступних висновків.

Згідно із ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За нормою ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищою цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини. Тобто особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.

Принцип «поза розумним сумнівом», сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України». Так, у відповідності до цього рішення, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом. Виходячи з рішень ЄСПЛ - розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

На доданому до протоколу відеозаписі (а.с. 7) зафіксовано значну (більше години) перерву, після чого відеозапис продовжився в іншому місці. За цей час у ОСОБА_1 змінилася частина одягу (головний убір), що вказує на те, що він мав змогу переодягнутися в іншому місці. Вказаний відеозапис має суттєві перерви часу, що є істотним порушенням Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України 18.12.2018 № 1026 та зареєстрованої в МЮ України 11.01.2019 року за № 28/32999.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 № 14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» визначено, що зміст постанови у справі про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам, передбаченим ст.ст. 283, 284 КУпАП. Зокрема, у ній мають бути наведені докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Суд визнає недопустимими доказами протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 750947 від 17.04.2024 (а.с. 1), відео з бодікамери інспектора та відеореєстратора (а.с. 7), висновок № 20 від 17.04.2024 року про результати медичного огляду ОСОБА_1 без вказання вмісту алкоголю в крові (а.с. 5), довідку про ознайомлення з правами особи (а.с. 2) керуючись Доктриною «плодів отруйного дерева» (fruit of the poisonous tree), яка сформульована Європейським судом з прав людини у справах «Гефген проти Німеччини», «Тейксейра де Кастро проти Португалії», «Шабельник проти України» «Балицький проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», відповідно до якої, якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з його допомогою, будуть такими ж («Гефген проти Німеччини»). Недопустимими є докази, здобуті із суттєвим порушенням прав та свобод людини.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З врахуванням викладеного, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 130, ст. ст. 247, 268, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на оскарження.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду О. Г. Третяк