Справа № 298/789/24
Номер провадження 3/298/535/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2024 року смт. Великий Березний

Суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області Зизич В.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з відділення поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово непрацюючого, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

до Великоберезнянського районного суду Закарпатської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ №942614 від 1 лютого 2024 року щодо ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №942614 від 1 лютого 2024 року, складеного інспектором СЮП ВП Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Мельник Я.М., «08.01.2024 року о 16.30 год. за адресою с.Чорноголова по вулиці Центральна громадянин ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство відносно громадянина ОСОБА_2 2007 р.н., а саме: наніс один удар палицею та головою по голові, виражався нецензурними словами у бік потерпілого, чим порушив громадський поряд і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП».

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час, місце та дату розгляду справи повідомлявся. Про причину неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Згідно із ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому, суддею зауважується, що ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість особисто або через представника в повній мірі реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП, та не був позбавлений можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушення, однак такими своїми правами останній не скористався.

Вищевказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання, знаючи, що в провадженні суду знаходиться відповідна справа, про що свідчать наведені вище обставини.

Від ОСОБА_1 клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

За таких обставин, неявка особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, на судовий розгляд справи являється її волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав.

Судовим розглядом встановлено, що матеріали справи відносно ОСОБА_1 уже перебували в провадженні суду та постановою суду від 14 березня 2024 року у справі №298/442/24 були повернуті до відділення поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, для належного оформлення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли до суду після доопрацювання, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом ст.ст. 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатися суддею у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення, при цьому, суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Приписи ч.1 ст.256 КУпАП встановлюють, що у протоколі про адміністративне правопорушення повинні зазначатися: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст.251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП складання протоколів про адміністративні правопорушення за ст.173 КУпАП віднесено до компетенції органів внутрішніх справ, які на виконання вимог ст. 256 КУпАП, повинні перевірити та зазначити в протоколі відомості, необхідні для вирішення справи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Норми статті 173 КУпАП передбачають відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян.

Розкриваючи склад адміністративного правопорушення, поліцейський не розкрив суть об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме: не вказано, які саме дії (нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян), вчинені ОСОБА_1 свідчать про вчинення ним хуліганських дій. Поліцейський не зазначив, яким чином дії ОСОБА_1 порушили громадський порядок і спокій громадян, та чи порушили взагалі, чи вчинені такі дії з хуліганських спонукань, чи у зв`язку з неприязними відносинами, які виникли раптово до певних осіб. Відтак в протоколі не конкретизовано суть адміністративного правопорушення, відсутні дані, що ОСОБА_1 своїми умисними діями порушив громадський порядок, оскільки дрібне хуліганство можливе лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин. У протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, що правопорушник ОСОБА_1 намагався це зробити у громадському місці з хуліганських спонукань.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення, як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Вчинення правопорушення у громадському місці передбачає наявність очевидців такої події. Однак у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ №942614 від 1 лютого 2024 року свідки вчиненого ОСОБА_1 правопорушення в графі «Свідки» відсутні.

Що стосується листа начальника СД відділення поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області М.Бучак від 8 січня 2024 року, то такий лише вказує на відсутність даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливість у зв`язку з цим внести відповідні відомості до ЄРДР.

Стосовно рапорту помічника чергового ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Попка І.М. від 08.01.2024 року, суд вважає за необхідне зазначити, що такий лише вказує про факт надходження повідомлення зі служби 102, та не може бути поставлений в основу доведеності вини ОСОБА_1 .

Оцінюючи письмову заяву громадянки ОСОБА_3 , яка як слідує із змісту заяви є матір`ю потерпілого ОСОБА_4 , суддя звертає увагу на те, що жодних доказів у підтвердження родинних відносин не додано, зокрема відсутня копія свідоцтва про народження ОСОБА_5 . За відсутності належного підтвердження родинних відносин, процесуальний статус ОСОБА_3 в даній справі встановити неможливо.

На виконання постанови суду від 14 березня 2024 року у справі №298/442/24, уповноваженою особою до матеріалів справи долучено лише рапорт інспектора СЮП ВП Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Мельник Яни від 09.04.2024, який жодним чином не усуває недоліків на необхідності усунення яких наголошувалось.

З пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_4 слідує, що між ними раптово виникли неприязні відносини на грунті непорозумінь щодо розподілу отриманих грошових коштів колядою, має місце конфлікт на побутовому ґрунті.

Аналізуючи існуючий конфлікт, суддя доходить висновку, що він виник не у сфері громадського порядку і не стосується суспільних відносин, а за своєю правовою природою є побутовим, таким, що виник на ґрунті особистих неприязних взаємовідносин з приводу побутових питань.

Також суддею звертається увага на те, що у справі відсутні будь-які докази умисного порушення ОСОБА_1 громадського порядку і спокою громадян. Описані у протоколі дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не містять складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з них не вбачається ні об`єктивна сторона правопорушення у сфері суспільних відносин, ні суб`єктивна у формі умислу особи на скоєння хуліганських дій, з порушенням громадського порядку.

Долучені до протоколу матеріали не доводять факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Суддею звертається увага на те, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі кваліфікацію адміністративного правопорушення, фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

ЄСПЛ нагадує, що національне законодавство має з достатньою чіткістю визначати межі та спосіб здійснення відповідного дискреційного права, наданого органам влади, щоб забезпечувати громадянам той мінімальний рівень захисту, на який вони мають право згідно з принципом верховенства права в демократичному суспільстві.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, яка притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Встановлені при розгляді справи обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, якими доводиться вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, і таких доказів не здобуто в ході судового розгляду, тому провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу означеного адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.173, п. 1 ст.247, ст.ст.256, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Великоберезнянський районний суд Закарпатської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Зизич В.В.