ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2024 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Зуб Г.А., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП не відомий, не працюючого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 122 ч. 5 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

21.11.2024 о 07-56 годині, в м. Харків, пр. Героїв Харкова, 27/1, водій ОСОБА_1 керуючи транспортним засобом NISSAN LEAF AX1137YA, під час перестроювання не надав перевагу в русі транспортному засобу, який рухався в смузі, на яку він мав намір перестроїтися, чим спричинив створення аварійної обстановки, а саме змусив водія PEUGEOT 301 119049 зменшити швидкість до повної зупинки транспортного засобу.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності в судовому засіданні свою провину не визнав, вказавши щодо обставин події від 21.11.2024, те що п.10.1, 10.3 ПДР України він не порушував, зазначивши, що він керуючи транспортним засобом NISSAN LEAF, рухався в правій смузі руху, попереду було ДТП, обставини якого фіксували працівники УПП, тому він включив сигнал повороту ліворуч та здійснив маневр на ліву смугу руху, для об`їзду місця ДТП. При цьому, у дзеркало заднього виду він бачив транспортний засіб працівників УПП, які почали гальмувати, тобто він вирішив, що вони гальмують біля місця ДТП. Зазначив, що автомобіль працівників УПП напрямку руху не змінювала та ніякої аварійної обстановки він не скоював.

За ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з положеннями ст.245 КУпАП, основним завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Пункт 1.3 ПДР України передбачає, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими.

Відповідно до пункту 1.4 ПДР України, кожний учасник дорожнього руху має право розраховувати на те, що й інші учасники виконують ці Правила.

Пункт 1.9 ПДР України передбачає, що особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до пункту 10.1 ПДР України перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.

Відповідно до п. 10.3 ПДР у разі перестроювання водій повинен дати дорогу транспортним засобам, що рухаються в попутному напрямку по тій смузі, на яку він має намір перестроїтися.

За порушення зазначених пунктів ПДР України передбачена адміністративна відповідальність за ч. 5 ст. 122 КУпАП.

Відповідно до даних, якій містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, водій ОСОБА_1 керуючи транспортним засобом NISSAN LEAF AX1137YA, під час перестроювання не надав перевагу в русі транспортному засобу, який рухався в смузі, на яку він мав намір перестроїтися, чим спричинив створення аварійної обстановки, а саме змусив водія PEUGEOT 301 119049 зменшити швидкість до повної зупинки транспортного засобу.

Внаслідок зазначеної події, яка сталася 21.11.2024, поліцейським складено протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 178576 за порушення водієм ОСОБА_1 пунктів 10.1, 10.3 ПДР України, за що відповідальність передбачена ч. 5 ст. 122 КУпАП.

Разом з цим, в судовому засіданні було оглянуто відеозапис, який додано до протоколу про адміністративне правопорушення, з якого вбачаються саме ті події, які були викладені в судовому засіданні ОСОБА_1 .

Аналізуючи наведене, вимоги пунктів 10.1, 10.3 ПДР України, розвиток дорожньої обстановки, дії водіїв, та відеозапис, суд приходить до висновку про відсутність в діях водія ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП.

При цьому, суд зазначає, що порушення п. 10.1, 10.3 ПДР України, передбачають наявність потерпілої сторони, однак в протоколі про адміністративне правопорушення відомості про потерпілого взагалі відсутні.

Разом з цим, з відеозапису, який додано до протоколу, яка доказ, вбачається, що відеофіксація велась з автомобіля УПП, однак жоден працівник УПП не визначений в протоколі як потерпілий, а протокол складено тими ж самими працівниками.

Відповідно до ст.248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до статті 62 Конституції України, положення якої знайшли подальшу конкретизацію в національному законодавстві України, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

У справах Малофєєва проти Росії ( Malofeyevav.Russia ,рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та Карелін проти Росії ( Karelinv.Russia , заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Так, суд не має права замість працівників поліції збирати докази у справі про адміністративне правопорушення, а лише розглядає в межах складеного протоколу про адміністративне правопорушення, а тому всі сумніви в силу ст. 62 Конституції України мають трактуватись на користь особи, щодо якої складено протокол.

Отже, суд, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, письмові докази, фактичні дані, що містяться на диску з відеоматеріалом, доданим до протоколу, дійшов висновку, про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 122 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.122, ст. ст. 9, 247, 268, 283-285 КУпАП України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 5 ст. 122 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в Харківському апеляційному суді, через Київський районний суд м. Харкова у 10 денний строк з моменту її винесення.

Суддя Г.А. Зуб