Справа № 442/8593/24
Провадження №3/442/2520/2024
П О С Т А Н О В А

Іменем України

20 грудня 2024 року місто Дрогобич Львівської області

Cуддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Коваль Р.Г., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши матеріали, котрі надійшли від Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 , непрацюючого, інваліда третьої групи, раніше протягом року до адміністративної відповідальності не притягався,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 11.10.2024 близько 10 год., перебуваючи у за місцем свого проживання, що по АДРЕСА_3 , вчинив домашнє насильство відносно своє матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: вчинив дії психологічного характеру, котрі виразилися у висловлюваннях нецензурною лайкою та погрозах фізичною розправою, внаслідок чого останній була завдана шкода її психічному здоров`ю.

19.12.2024 на адресу Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшло клопотання від адвоката Крецул Л.М. про закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнав, пояснив, що жодного насильства по відношенню до своєї матері ОСОБА_2 не вчиняв, між ними була дрібна побутова сварка, стосовно квартири в якій вони проживають та яку близько десяти років тому матір подарувала його колишній невістці, потім той договір скасувала за рішенням суду, але до цього часу не переоформила назад право власності на квартиру на своє ім`я. На даний час навіть є заява в Дрогобицькому міськрайонному суду щодо винесення додаткового рішення по даній судовій справі. Вказав, що у нього та ОСОБА_2 є різні погляди на ті обставини, які виникають під час їхнього спільного проживання, однак жодного домашнього насильства він відносно ОСОБА_2 не вчиняв, після 11.10.2024 вони прийшли до порозуміння та в них добрі відносини. Потерпіла не заперечує щодо закриття провадження у справі.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Крецул Л.М. підтримала думку свого довірителя. Додатково зазначила, що 11.10.2024 ОСОБА_1 будь-якого насильства фізичного, психологічного чи економічного характеру відносно матері ОСОБА_2 застосовано не було, сама по собі сварка складу адміністративного правопорушення за ст. 173-2 КУпАП не утворюють. Просила провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст.247 КУпАП, за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Суддя, заслухавши думку всіх учасників судового засідання, та дослідивши матеріали адміністративної справи, дійшов такого висновку.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, котрі мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження усіх обставин справи в їх сукупності.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення, - тягнуть за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до семи діб.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є вина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Норма статті 173-2 КУпАП є бланкетною, а тому для того, щоб повністю розкрити суть адміністративного правопорушення у протоколі повинно бути зазначено, які конкретно дії вчинила особа, який спосіб насильства прослідковується у діях порушника, якщо дій кілька, то зазначена кожна дія і, вид насильства, наслідки цих дій по відношенню до особи, щодо якої вони були спричинені.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 7 грудня 2017 року (далі Закон) домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Згідно п. 17 ч. 1 ст. 1 Закону фізичне насильство - форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру.

Водночас, домашнє насильство характеризується такими ознаками: умисність (з наміром досягнення бажаного результату); спричинення шкоди; порушення прав і свобод людини; значна перевага сил (фізичних, психологічних, пов`язаних із вищою посадою тощо) того, хто чинить насильство.

Для наявності складу адміністративного правопорушення щодо вчинення домашнього насильства є обов`язковим одночасне існування вищевказаних ознак, у разі відсутності хоча б однієї із ознак дії особи не можна розцінювати як домашнє насильство.

В судовому засіданні встановлено, що 11.10.2024 ОСОБА_1 будь-якого насильства фізичного, психологічного чи економічного характеру відносно матері ОСОБА_2 застосовано не було, сама по собі сварка складу адміністративного правопорушення за ст. 173-2 КУпАП не утворює.

Згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате - підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що провадження в справі відносно ОСОБА_1 , за ст.173-2 ч.1 КУпАП необхідно закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, оскільки не встановлено склад адміністративного правопорушення, та не підтверджено зібраними по справі доказами.

Керуючись ст. ст. 173-2, 247, 283, 284, 294 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, за наслідками розгляду справи по суті.

Суддя Роман КОВАЛЬ