Справа № 190/1715/24
Провадження №3/190/826/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2024 року м.П`ятихатки

Суддя П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області Кудрявцева Ю.В., за участю: секретаря Пронської Т.В., прокурора Михайленка А.В., особи, стосовно якої розглядається справа ОСОБА_1 , її захисника адвоката Митошоп В.М., розглянувши в приміщенні суду справу про адміністративні правопорушення, що надійшла з Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.П`ятихатки Дніпропетровської області, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває на посаді в.о.директора КНП «П`ятихатський центр первинної медико-санітарної допомоги» П`ятихатської міської ради, -

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП,

встановила :

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше наступного робочого дня, а саме 30.05.2023 з моменту видання наказу №108/к/тр від 29.05.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та доплати за збільшення обсягів роботи», згідно з яким за період з 01.05.2023 по 31.05.2023 встановила собі, як лікарю загальної практики-сімейному лікарю, надбавку у розмірі 41% до посадового окладу не повідомила у встановленому законом випадку та порядку ані П`ятихатського міського голову, ані Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше наступного робочого дня, а саме 30.01.2023 з моменту видання наказу №23/к/тр від 27.01.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та доплати за збільшення обсягів роботи у відсотках до посадового окладу окремим працівеикам», згідно з яким за період з 01.01.2023 по 31.01.2023 встановила собі, як лікарю загальної практики-сімейному лікарю, надбавку у розмірі 41% до посадового окладу не повідомила у встановленому законом випадку та порядку ані П`ятихатського міського голову, ані Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше наступного робочого дня, а саме 30.03.2023 з моменту видання наказу №76/к/тр від 29.03.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та доплати за збільшення обсягів роботи», згідно з яким за період з 01.03.2023 по 31.03.2023 встановила собі, як лікарю загальної практики-сімейному лікарю, надбавку у розмірі 41% до посадового окладу не повідомила у встановленому законом випадку та порядку ані П`ятихатського міського голову, ані Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше наступного робочого дня, а саме 27.02.2023 з моменту видання наказу №44/к/тр від 24.02.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та доплати за збільшення обсягів роботи, у відсотках до посадового окладу окремим працівникам», згідно з яким за період з 01.02.2023 по 28.01.2023 встановила собі, як лікарю загальної практики-сімейному лікарю, надбавку у розмірі 41% до посадового окладу не повідомила у встановленому законом випадку та порядку ані П`ятихатського міського голову, ані Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше наступного робочого дня, а саме 27.06.2023 з моменту видання наказу №126/к/тр від 26.06.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та доплати за збільшення обсягів роботи», згідно з яким за період з 01.06.2023 по 30.06.2023 встановила собі, як лікарю загальної практики-сімейному лікарю, надбавку у розмірі 41% до посадового окладу не повідомила у встановленому законом випадку та порядку ані П`ятихатського міського голову, ані Національне агентство з питань запобігання корупції про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. З Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, видавши наказ № 44/к/тр від 24.02.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та збільшення обсягів роботи, у відсотках до посадового окладу окремим працівникам», яким за період з 01.02.2023 по 28.02.2023 встановила собі як лікарю загальної практики-сімейному лікарю надбавку у розмірі 41% до посадового окладу, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУнАП.

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, видавши наказ № 23/к/тр від 27.01.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та збільшення обсягів роботи, у відсотках до посадового окладу окремим працівникам», яким за період з 01.01.2023 по 31.01.2023 встановила собі як лікарю загальної практики-сімейному лікарю надбавку у розмірі 41% до посадового окладу, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУнАП.

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, видавши наказ № 126/к/тр від 26.06.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та збільшення обсягів роботи», яким за період з 01.06.2023 по 30.06.2023 встановила собі як лікарю загальної практики-сімейному лікарю надбавку у розмірі 41% до посадового окладу, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУнАП.

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, видавши наказ № 76/к/тр від 29.03.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та збільшення обсягів роботи», яким за період з 01.03.2023 по 31.03.2023 встановила собі як лікарю загальної практики-сімейному лікарю надбавку у розмірі 41% до посадового окладу, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУнАП.

30.07.2024 року старшим оперуповноваженим 3-го відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» П`ятихатської міської ради та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, видавши наказ № 108/к/тр від 29.05.2023 «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та збільшення обсягів роботи», яким за період з 01.05.2023 по 31.05.2023 встановила собі як лікарю загальної практики-сімейному лікарю надбавку у розмірі 41% до посадового окладу, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУнАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні інкримінованих їй адміністративних правопорушеннях не визнала. Зазначила, що перебуваючи на посаді в.о. директора КНП «П`ятихатський центр первинної медико-санітарної допомоги» П`ятихатської міської ради та за сумісництвом на посаді лікаря загальної практики-сімейного лікаря П`ятихатської амбулаторії загальної практики-сімейної медицини (0,25% ставки) і лікаря загальної практики-сімейного лікаря Саксаганської амбулаторії загальної практики-сімейної медицини (0,25% ставки) вона як директор підписувала накази про нарахування надбавок. Однак, надбавка нараховувалась лише для того, щоб заробітна плата лікаря була не менше ніж 20000 грн., відповідно до постанови Кабінету Міністрів України і вона особисто не могла ніяким чином вплинути на розмір премії, оскільки всі надбавки розраховує економіст, інспектор по кадрам надає інформацію про відпрацьований час. При цьому, підписуючи наказ, вона бачила лише відсоток, яка сума нарахування, на той час їй була не відома. Також пояснила, що надбавка надається за напруженість та інтенсивність у роботі і відповідно до колективного договору не є обов`язковою виплатою, однак розмір зарплати нараховується відповідно до постанови КМУ і економісти керувалися саме постановою КМУ, а не колективним договором.

Захисник Митошоп В.М. підтримав позицію свої підзахисної та надав письмове клопотання про закриття провадження у справі, в якому просив закрити провадження у справі щодо ОСОБА_1 на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП. В обґрунтування клопотання зокрема зазначив, що в діях ОСОБА_1 відсутні умови реального конфлікту інтересів, її дії не є дискреційними повноваженнями, а є імперативним виконанням вимог чинного законодавства. Обставини, викладені у протоколах про адміністративне правопорушення не відповідають дійсності. Постановою Кабінету Міністрів України №28 від 13.01.2023 встановлений мінімальний розмір заробітної плати медичних працівників на 2023 рік та покладено обов`язок на керівників державних та комунальних закладів охорони здоров`я забезпечити виплату заробітної плати медичному персоналу не менш, ніж у наведеному вище розмірі. Тому на виконання наведеного вище рішення Уряду, наказами по закладу проводилася доплата до рівня мінімального розміру оплати праці всім працівникам, на яких розповсюджується дія цієї постанови. Вирішення питання про виплату надбавки (диференційованої премії), а також визначення її розміру, обумовлене необхідністю виконання постанови КМУ, що є обов`язком керівника закладу охорони здоров`я, а не його правом, що виключає наявність у ОСОБА_1 дискреційних повноважень щодо прийняття рішення про виплату цієї надбавки та визначення її розміру. При цьому, ОСОБА_1 ніяким чином не могла впливати на розмір премії, оскільки відсоток вираховувала економіст підприємства.

Прокурор Михайленко А.В. в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції даної статті. Також надав мотивований висновок прокурора в обґрунтування якого зазначив, що вина ОСОБА_1 повністю доведена матеріалами справ про адміністративні правопорушення і в її діях наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП. Підписання наказів про преміювання, у тому числі, самої себе, свідчить про прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів. При цьому, ОСОБА_1 не повідомляла про наявність у неї реального конфлікту інтересів ні Національне агенство з питань запобігання корупції ні голову П`ятихатської міської ради.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 пояснила, що в 2023 році вона працювала провідним економістом КНП «П`ятихатський центр первинної медико-санітарної допомоги» П`ятихатської міської ради і саме вона нараховувала лікарям преміювання за складність роботи. Оскільки ця величина була передбачена колективним договором, вона була взята за основу для того, щоб довести зарплату лікаря до 20000 грн., відповідно до Постанови КМУ. Зарплата лікаря складається з посадового окладу+категорія+вислуга років, після чого нараховується відсоток премії щоб заробітна плата лікаря була не менше ніж 20 тис. грн. Оскільки ОСОБА_1 працювала на лікарській посаді 0,25 ставки, її заробітна плата не могла бути меншою ніж 5 тис. грн. Зважаючи на те, що основних нарахувань не вистачало до цієї суми, підприємство повинно було здійснювати доплату за рахунок преміювання, і ОСОБА_1 особисто не могла вплинути на визначення розміру премії. Так, нарахована заробітна плата лікарю ОСОБА_1 становила 3787,50 грн. тому згідно постанови Кабінету Міністрів України, їй необхідно було доплатити 1212 грн., і відповідно був нарахований відсоток преміювання. Також свідок пояснила, що нарахувавши відсоток преміювання по кожному лікарю, зокрема і ОСОБА_1 , вона передавала розрахунки головному бухгалтеру для перевірки. Після проведення всіх нарахувань та їх перевірок, інспектор по кадрам готував наказ на преміювання і після цього керівник підписував вже готовий наказ. Крім того пояснила, що ОСОБА_1 ніяких вказівок щодо нарахування коштів не давала і не впливала на їх нарахування, їй проводились доплати до її заробітної плати, оскільки повинно бути здійснено виплату обов`язкового платежу відповідно до постанови КМУ і менше платити було не можна.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 суду пояснила, що в 2023 році вона працювала старшим інспектором з кадрів КНП «П`ятихатський центр первинної медико-санітарної допомоги» П`ятихатської міської ради і вона готувала накази на преміювання. Відсоток про преміювання по кожному лікарю надавала економіст. Їй відомо, що заробітна плата лікаря мала бути не менше ніж 20 тис. грн. на повну ставку; ОСОБА_1 працювала на посаді лікаря в Саксаганській амбулаторії на 0,25 ставки та в П`ятихатській амбулаторії на 0,25 ставки. Заробітна плата лікарям розраховувалась із посадового окладу, категорії, додавалась стимулююча виплата за кількість укладених декларацій, після чого нараховувалась премія для того, щоб виконати вимоги постанови КМУ щодо розміру заробітної плати не менше 20 тис. грн. Підготовлені нею накази на преміювання, передавались в.о. директора ОСОБА_1 для підпису. Також пояснила, що відсоток премії ОСОБА_1 нараховувався як лікарю, а не як директору підприємства. ОСОБА_1 була призначена на посаду директора підприємства за розпорядженням міського голови; на той час вона вже працювала лікарем.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 суду пояснила, що в 2023 році вона працювала головним бухгалтером КНП «П`ятихатський центр первинної медико-санітарної допомоги» П`ятихатської міської ради. Відповідно до постанови КМУ №28, заробітна плата лікаря мала бути не менше ніж 20 тис. грн., тому лікарям проводили доплату до цієї суми за рахунок премії за інтенсивність праці, з урахуванням кількості відпрацьованих годин та ставки. ОСОБА_1 нараховувалась надбавка так, як і іншим лікарям. Відсоток преміювання розраховувала головний економіст і передавала показники їй, а вона перевіряла щоб не було перевищення суми, після чого передавала показники про відсоток преміювання спеціалісту по кадрам, яка складала наказ і вже потім передавала на підпис керівнику підприємства. ОСОБА_1 ніяким чином не впливала на зміст наказу, а лише підписувала його. Крім того пояснила, що ОСОБА_1 не могла відмовитись від нарахування їй премії, оскільки це призвело б до порушення законодавства щодо оплати праці.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши письмові матеріали проваджень, суд приходить до наступного.

Згідно з частиною 9 статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, що закріплено у статті 10 КУпАП.

Частина 1 статті 172-7 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність занеповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частина 2 статті 172-7 КупАП передбачає адміністративну відповідальність завчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

При цьому, відповідно до примітки до статті 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені упунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною участині першійстатті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено у протоколі про правопорушення, пов`язане з корупцією.

Отже, беручи до уваги диспозиції ст.172-7 КУпАП та п.2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч.1 ст.172-7 КУпАП); у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч.2 ст. 172-7 КУпАП).

Тобто, для констатації наявності або відсутності в діях чи бездіяльності особи події та складу вищевказаного адміністративного правопорушення необхідно визначити, чи мав місце за даних обставин по справі, власне, реальний конфлікт інтересів.

Відповідно до ст.280 КУпАП обставинами, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, є: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що розпорядженням П`ятихатського міського голови №207-р від 08.12.2022 року на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» Пятихатської міської ради (т.1 а.с.54).

Відповідно до наказу №214-к від 08.12.2020 року, - ОСОБА_1 , медичному директору КНП «П`ятихатський районний ЦПМСД» надано сумісництво на посаді лікаря загальної практики-сімейного лікаря Саксаганської АЗПСМ до 0,25 ставки з 08.12.2020 року з оплатою праці за фактично відпрацьований час, а також сумісництво на посаді лікаря загальної практики-сімейного лікаря П`ятихатської АЗПСМ до 0,25 ставки з 08.12.2020 року з оплатою праці за фактично відпрацьований час

Відповідно до Статуту комунального некомерційного підприємства «П`ятихатський центр первинної медико-санітарної допомоги» П`ятихатської міської ради (т.1 а.с.46-53), - КНП «П`ятихатський ЦПМСД» Пятихатської міської ради є юридичною особою публічного права.

Відповідно до п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» особами, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, є, зокрема, посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені упункті 1 частини першої цієї статті.

При цьому, у статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що посадовою особою юридичної особи публічного права є голова та член наглядової ради, ради директорів, виконавчого органу, комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії), ліквідатор, керівник, заступник керівника, головний бухгалтер, корпоративний секретар такої юридичної особи публічного права, а також особа, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу, та її заступники, голова та члени іншого органу управління юридичної особи (крім консультативного), якщо утворення такого органу передбачено законом або статутом юридичної особи публічного права.

Отже, ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією.

Відповідно до пунктів 2, 3, 4 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно зі статтею 41 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, діють неупереджено, незважаючи на приватні інтереси, особисте ставлення до будь-яких осіб, на свої політичні погляди, ідеологічні, релігійні або інші особисті погляди чи переконання.

Суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага для себе чи близьких осіб. Тобто, навіть при наявності суперечності між приватними інтересами особами та її службовими повноваженнями, обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Таким чином, хоча статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів та за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Реальний конфлікт інтересів передбачає не тільки наявність приватного інтересу, але ж і його суперечність із дискреційними повноваженнями конкретної особи - суб`єкта вчинення корупційного правопорушення.

У пункті 2.3 Методичних рекомендацій Національного агентства з питань запобігання корупції №13 від 21.10.2022 «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» роз`яснено, що приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними. При цьому, дискреція - це можливість діяти на власний розсуд, обираючи з декількох різних варіантів дій, рішень. Ознаки дискреційних повноважень, які, зокрема: дають змогу на власний розсуд оцінювати певний юридичний факт, а також обирати одну з декількох можливих форм реагування на нього; надають можливість на власний розсуд обирати міру публічно-правового впливу щодо фізичних та юридичних осіб, його вид, розмір, спосіб реалізації; дають змогу особі обрати форму реалізації своїх повноважень; наділяють особу правом повністю або частково визначати порядок здійснення юридично значущих дій, у тому числі строк та послідовність їх здійснення.

Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи бездіяти, а якщо діяти - у виборі варіанта рішення чи дії серед варіантів, що прямо чи опосередковано закріплені в законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанта вибору із будь-ким.

У пункті 7.6.7 Статуту Комунального некомерційного підприємства «П`ятихатський центр первинної медико санітарної допомоги П`ятихатської міської ради закріплено, що керівник Підприємства у межах своєї компетенції, зокрема, видає накази та інші акти.

27.01.2023, 24.02.2023, 29.03.2023, 24.04.2023, 29.05.2023, 26.06.2023 року, - в.о. директора комунального некомерційного підприємства «П`ятихатський центр первинної медико санітарної допомоги П`ятихатської міської ради - ОСОБА_1 було підписано накази «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та доплати за збільшення обсягів роботи», в яких визначено надати надбавку за складність, напруженість у роботі та доплату за збільшення обсягів роботи за рахунок коштів НСЗУ окремим працівникам за основною посадою та за сумісництвом, в тому числі ОСОБА_1 лікарю ЗПСЛ П`ятихатської амбулаторії загальної практики-сімейної медицини, а також ОСОБА_1 як лікарю ЗПСЛ Саксаганської амбулаторії загальної практики-сімейної медицини.

Зі змісту протоколів про адміністративне правопорушення №№1148, 1144, 1143, 1147, 1141, 1146, 1145, 1140, 1147, 1139 від 30.07.2024 вбачається, що ОСОБА_1 інкримінується те, що вона, підписавши вищевказані накази про преміювання, в тому числі про виплату їй як лікарю ЗПСЛ, вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 172-7 КУпАП, а саме неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також адміністративні правопорушення, передбачені частиною 2 статті 172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

В матеріалах справи відсутній контракт або трудовий договір, що укладений з ОСОБА_1 та долучено лише контракт від 20.09.2019 року, відповідно до якого на посаду директора комунального некомерційного підприємства «П`ятихатський центр первинної медико санітарної допомоги» П`ятихатської міської ради призначено ОСОБА_5 .

У пункті 8 зазначеного контракту (т.1 а.с.57-59) закріплено, що керівник має право, серед іншого: видавати у межах своїх повноважень накази, обов`язкові для всіх підрозділів та працівників підприємства; розпоряджатись коштами підприємства в межах обсягів та у порядку, визначеному законодавством та фінансовим планом підприємства; визначати розмір заробітної плати, застосовувати заходи заохочення та накладати на працівників дисциплінарні стягнення відповідно до законодавства.

Разом з цим, у пункті 6 зазначеного вище контракту закріплено, що керівник підприємства зобов`язаний, зокрема, вживати заходів до своєчасної та у повному обсязі виплати заробітної плати та недопущення утворення заборгованості з неї, а також дотримуватися гарантій оплати праці, встановлених законодавством, створити систему стимулів та мотивації персоналу, а пункт 22 цього контракту передбачає відповідальність керівника за недотримання вимог законодавства про працю та охорону праці на підприємстві.

У розділі ІІІ Колективного договору між комунальним некомерційним підприємством «П`ятихатський центр первинної медико санітарної допомоги» П`ятихатської міської ради та Первинною профспілковою організацією комунального некомерційного підприємства П`ятихатського центру первинної медико санітарної допомоги професійної спілки працівників охорони здоров`я України на 2020-2025 р.р. (т.1 а.с.16-26) визначено, що роботодавець зобов`язується зокрема: запроваджувати встановлені законодавством розміри посадових окладів згідно з додатками №5,10 колективного договору, проводити нарахування заробітної плати відповідно до Положення про оплату праці працівників КНП «П`ятихатський ЦПМСД» ПМР згідно з додатком №10 колективного договору; здійснювати перегляд розміру заробітної плати працівників в разі змін фінансування з фонду Національної служби здоров`я; виплачувати доплати та надбавки до посадових окладів працівників відповідно до Положення про оплату праці працівників КНП «П`ятихатський ЦПМСД» ПМР (згідно з додатком №10 колективного договору)

Постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання оплати праці медичних, фармацевтичних працівників та фахівців з реабілітації державних та комунальних закладів охорони здоров`я» від 13 січня 2023 №28, визначено, що в державних та комунальних закладах охорони здоров`я, які одержали ліцензію на право провадження господарської діяльності з медичної практики: мінімальний розмір оплати праці медичних, фармацевтичних працівників та фахівців з реабілітації за виконану у повному обсязі місячну (годинну) норму праці установлюється в межах фонду оплати праці на рівні не менше: 20000 гривень для осіб, які займають лікарські посади у закладах охорони здоров`я (крім лікарів-інтернів), посади фармацевтів у закладах охорони здоров`я (крім фармацевтів-інтернів), посади професіоналів у галузі охорони здоров`я у закладах охорони здоров`я та посади професіоналів з вищою немедичною освітою у сфері охорони здоров`я; 13500 гривень для осіб, які займають посади у закладах охорони здоров`я, віднесені єдиними кваліфікаційними вимогами до посад фахівців (крім лікарів-інтернів та фармацевтів-інтернів).

Зазначеним рішенням Кабінету Міністрів України покладено обов`язок на керівників державних та комунальних закладів охорони здоров`я забезпечити виплату заробітної плати медичному персоналу не менш, ніж у наведеному вище розмірі.

При цьому, посадові оклади, визначені за тарифним розрядом, Урядом переглянуті не були, що свідчить про наявність неузгодженості між розміром посадового окладу медичних працівників та мінімальним рівнем заробітної плати, гарантованим державою.

Згідно з дослідженими письмовими поясненнями сторони захисту, на виконання вищенаведеної постанови Кабінету Міністрів України, наказами в.о. директора щомісячно проводилася доплата до рівня мінімального розміру оплати праці, встановленого зазначеною постановою Кабінету Міністрів України, всім працівникам, на яких розповсюджується дія цих постанов, з урахуванням диференціації у вигляді встановлення у розмірі, розрахованому пропорційно до відпрацьованого часу. При цьому, сума доплат розраховувалась бухгалтерією підприємства, мала різний розмір для кожного працівника в залежності від посадових окладів працівників та пропорційно до відпрацьованого часу.

З огляду на наведені обставини, очевидним є висновок про те, що вирішення питання про виплату надбавки, а також визначення її розміру, було обумовлено саме необхідністю виконання постанови Кабінету Міністрів України від 13.01.2023 №28, якою було нормативно встановлено мінімальний розмір заробітної плати медичного персоналу. При цьому, вирішення питання про здійснення доплати в даному випадку було обов`язком керівника закладу охорони здоров`я, а не його правом, що виключає наявність у нього дискреційних повноважень щодо прийняття рішення про виплату цієї надбавки та визначення її розміру.

Вищезазначена постанова Кабінету Міністрів України, а також умови Колективного договору та Положення про оплату праці, виключають можливість керівника закладу охорони здоров`я діяти на власний розсуд при визначенні розміру заробітної плати працівника та розміру її складових (встановити або не встановити надбавку, визначати той чи інший розмір надбавки) та передбачають чіткі умови, за наявності яких встановлюється мінімальний розмір заробітної плати медичного персоналу, що обумовлює фіксований розмір такої надбавки в залежності від посадових окладів працівників та пропорційно до відпрацьованого часу.

Аналіз змісту спірних наказів в.о. директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» ПМР про надання надбавки, у взаємозв`язку із вищенаведеними обставинами справи та постановою Кабінету Міністрів України, також підтверджує відсутність у ОСОБА_1 дискреційних повноважень щодо прийняття рішення про виплату цієї надбавки та визначення її розміру. Всі без виключення накази видані стосовно усіх без виключення працівників закладу, на яких розповсюджується дія відповідної постанови КМУ, а не тільки відносно ОСОБА_1 або окремої групи працівників. Надбавки встановлювалися щомісяця задля забезпечення виплати заробітної плати у гарантованому державою розмірі за виконану місячну (годинну) норму праці.

З урахування викладеного, суд приходить до висновку, що при встановленні в.о.директора КНП «П`ятихатський ЦПМСД» ПМР ОСОБА_1 надбавок, в тому числі і собі як лікарю ЗПСЛ, у неї відсутня дискреція, оскільки норми вищезазначеної постанови Кабінету Міністрів України є імперативними, а визначений законодавством мінімальний розмір заробітної плати працівника сфери охорони здоров`я - фіксованим. Тому, на переконання суду, приватний інтерес в.о.директора не може впливати на її об`єктивність при вчиненні зазначеної дії.

Крім того, відповідно до пояснень свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , - в.о.директора ОСОБА_1 не могла ніяким чином вплинути на виплату чи не виплату надбавки, оскільки розрахунок необхідних доплат здійснювався економістом, перевірявся головним бухгалтером, після чого інспектором з кадрів видавався наказ, і лише після цього наказ передавався на підпис ОСОБА_1 .

Отже, дискреція визначення розміру надбавки особисто керівнику підприємства не належить.

Зазначене свідчить про те, що в усіх випадках ОСОБА_1 самостійно рішень про надання надбавки, в тому числі і стосовно себе як лікаря ЗПСЛ, не приймала, а тому не діяла на власний розсуд, а отже не діяла в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки відповідне повноваження не було дискреційним.

Сукупність досліджених під час розгляду справи доказів свідчить про відсутність в даному випадку дискреційних повноважень у ОСОБА_1 щодо прийняття рішення про виплату надбавки, в тому числі собі як лікарю ЗПСЛ, а не як в.о.директора підприємства, а також щодо визначення її розміру, що виключає наявність умов реального конфлікту інтересів при підписанні наказів «Про надання надбавки за складність, напруженість у роботі та збільшення обсягів роботи, у відсотках до посадового окладу окремим працівникам» №23/к/тр від 27.01.2023, №44/к/тр від 24.02.2023, №76/к/тр від 29.03.2023, №91/к/тр від 24.04.2023, №108/к/тр від 29.05.2023, №126/к/тр від 26.06.2023.

Не встановлена у діях ОСОБА_1 наявність умов реального конфлікту інтересів, як наслідок свідчить про відсутність у ОСОБА_1 обов`язку повідомити про наявність у неї реального конфлікту інтересів, що виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, а також свідчить про те, що ОСОБА_1 не приймала рішень в умовах реального конфлікту інтересів, що виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з вимогами статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначенихстаттею 255 цього Кодексу.

Також слід зазначити, що обвинувачення особи у вчиненні нею адміністративного правопорушення не може ґрунтуватися на припущеннях, і таку особу може бути притягнуто до встановленої законом відповідальності лише за умови доведення у ході судового розгляду винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

Частиною 3 статті 62 Конституції України визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП під час судового розгляду не була доведена, факт наявності у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, про який вона була зобов`язана повідомити у встановленому законом порядку, а також факт вчинення ОСОБА_1 дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів не знайшов свого підтвердження у судовому засіданні та був спростований дослідженими в судовому засіданні доказами, у зв`язку з чим суддя приходить висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП.

З огляду на викладене, оскільки в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, провадження у даній справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7,9,172-7,247,251,268,277,278,280,283,294 КУпАП

постановила :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1, ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області в десятиденний строк з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Повний текст постанови складено та підписано суддею 27 грудня 2024 року.

Суддя П`ятихатського районного суду

Дніпропетровської області Ю.В.Кудрявцева