ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2024 суддя Херсонського міського суду Херсонської області Рєпін К.К., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2, ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП не встановлено, не працевлаштованого, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,-

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу, ОСОБА_1 , 30.07.2024 року о 12:45 год., за адресою: АДРЕСА_2 , в стані алкогольного сп`яніння, вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , а саме висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, внаслідок чого могла бути завдана шкода її психологічному здоров`ю,чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 , не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином.

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Розглядаючи справи про адміністративне правопорушення, суддя, як це визначено уст.245 КУпАП, повинен всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати всі обставини справи на основі належно досліджених та оцінених в судовому засіданні доказів та вирішити справу в точній відповідності з законом.

Крім того, положеннями ст.252КУпАПпередбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною першою статті 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто за умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч.1 ст.173-2 КУпАП необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

З аналізу вищевказаних норми вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч.1 ст.173-2 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 , у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення додано: рапорт поліцейського, письмові пояснення учасників конфлікту.

З огляду на наведені пояснення беззаперечно вбачається, що між сторонами відбувся конфлікт.

Разом з тим, обставини події, описані у протоколі, наведених поясненнях сторін, не дозволяють дійти до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки з їх змісту не можна зробити однозначного висновку про можливість завдання чи завдання внаслідок дій, шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Будь-яких інших доказів на підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, за обставин викладених у протоколі, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні адміністративного правопорушення.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia» ,рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

За обставин викладених вище, суд приходить до переконання про відсутність належних, достатніх і переконливих доказів, які б поза розумним сумнівом підтверджували вину ОСОБА_1 , у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП. Викладені в протоколі про адміністративне правопорушення відомості не підтверджуються доказами у справі та не можна вважати доведеними, а тому протокол про адміністративне правопорушення в даному випадку також не можна визнати доказом вини ОСОБА_1 ,в розумінні ст. 251 КУпАП.

Крім того, згідно протоколу, ОСОБА_1 , 30.07.2024 о 14:40 год., за адресою: м. Херсон, вул. Комкова 76А, в стані алкогольного сп`яніння виражався нецензурною лайкою в бік поліцейських та перехожих громадян, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та за інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суд зауважує, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Якщо дії особи спрямовані особисто проти іншої особи, а не на порушення громадського порядку, то відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Як випливає з п. 4постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року, дії, вчинені винним щодо, зокрема, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками не підлягають кваліфікації як хуліганські. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку.

Разом з тим, з матеріалів справи не є зрозумілим чи були дії ОСОБА_1 направлені на порушення громадського порядку , оскільки до протоколу про адміністративне правопорушення, окрім рапорту поліцейського , жодних доказів не додано (пояснення свідків, відеозаписи).

Згідно до ст.7КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні адміністративного правопорушення.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на його користь.

Доказів на підтвердження того факту, що ОСОБА_1 , були вчинені дії, які характеризують об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, матеріали справи не містять і під час судового розгляду їх здобуто не було.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.36 КУпАП , справи про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 слід об`єднати , присвоївши справі єдиний унікальний номер.

Керуючись п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, ст.ст. 36, 251-252,280,284КУпАП суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Справи про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 об`єднати , присвоївши справі єдиний унікальний номер 766/12621/24, н.п., 3/766/7177/24.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2, ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю події та складу адміністративних правопорушень.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя К.К. Рєпін