Справа № 357/1793/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2024 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ірина Дубановська

за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши в м. Біла Церква справу про адміністративне правопорушення за протоколом ВАВ № 217624 від 18 січня 2024 року та ВАВ № 217623 від 18 січня 2024 року стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНКОПП: в матеріалах справи відсутній, місце проживання: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , раніше до адміністративної відповідальності не притягався,

за ст. 173, 185 КУпАП (далі протокол),

У С Т А Н О В И В:

18 січня 2024 року о 00:40 год за адресою: АДРЕСА_3 , громадянка ОСОБА_1 , перебуваючи у під`їзді будинку, в стані алкогольного сп`яніння, виражалась у бік працівників поліції нецензурною лайкою та внаслідок чого порушувала громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У цей же день та час, за адресою: АДРЕСА_3 , перебуваючи у під`їзді будинку, громадянка ОСОБА_1 не виконувала неодноразову законну вимогу працівників поліції, про припинення адміністративного правопорушення, а саме: дрібного хуліганства, нецензурної лайки, а також ображала та плювалась на працівників поліції, поводила себе зухвало та нахабно, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

У ході розгляду, ОСОБА_1 своєї вини не заперечувала, зазначала, що перебувала у стані алкогольного сп`яніння, а тому нічого не пам`ятає.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Отже, з аналізу вказаних норм суддя дійшла висновку, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення необхідно вирішити: (1) чи було вчинено адміністративне правопорушення; (2) чи винна особа у вчиненні адміністративного правопорушення; (3) чи підлягає особа адміністративній відповідальності; (4) чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; (5) чи заподіяно майнову шкоду; (6) чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу; (7) чи є інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вказані обставини встановлюються з наявних в розпорядженні судді доказів. До них закон відносить: протокол, пояснення, речові докази тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Своєю чергою, відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, надані судді докази мають бути зібрані у спосіб визначений законом та беззаперечно вказувати на наявність у діях особи ознак адміністративного правопорушення, про яке зазначено у протоколі.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство.

Згідно зі ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Своєю черго, стаття 185 КУпАП, визначає відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського, члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону, військовослужбовця.

Відповідно до ст. 185 КУпАП, злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку - тягне за собою накладення штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Суддя заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол, надані до нього докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, вважає доведеним, що ОСОБА_1 вчинила адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173, 185 КУпАП.

Вказане підтверджується, дослідженими у судовому засіданні, доказами, зокрема:

- протоколом, де зазначено, що «18 січня 2024 року о 00:40 год. за адресою: АДРЕСА_3 , громадянка ОСОБА_1 , перебуваючи у під`їзді будинку, в стані алкогольного сп`яніння, виражалась у бік працівників поліції нецензурною лайкою та внаслідок чого порушувала громадський порядок та спокій громадян»;

- протоколом, де зазначено, що «18 січня 2024 року о 00:40 год за адресою: АДРЕСА_3 , перебуваючи у під`їзді будинку, громадянка ОСОБА_1 не виконувала неодноразову законну вимогу працівників поліції, про припинення адміністративного правопорушення, а саме: дрібного хуліганства, нецензурної лайки, а також ображала та плювалась на працівників поліції, поводила себе зухвало та нахабно»;

- дисками, з відеозаписами з місця події, з нагрудних камер поліцейських;

- протоколом АЗ № 111369 про адміністративне затримання за статтею 261 КУпАП від 18 січня 2024 року;

- рапортом лейтенанта поліції Катерини Задорожньої від 18 січня 2024 року;

Отже, ОСОБА_1 має бути піддана адміністративному стягненню за ст. 173, 185 КУпАП.

Згідно з ч. 1 ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 КУпАП, стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно із ч. 2 ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, та за порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису).

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Суддя вважає, що з числа вчинених ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, тяжчим є те, яке передбачене ст. 185 КУпАП.

Отже, зважаючи на характер та обставини вчиненого адміністративного правопорушення, щире каяття винного, відсутність обставин, які обтяжують стягнення, дані про особу ОСОБА_1 , суддя вважає, що досягнення мети адміністративного стягнення, визначеної у ст. 23 КУпАП, а саме виховання винного в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нею та іншими особами нових правопорушень, можливе шляхом призначення адміністративного стягнення, передбаченого ст. 185 КУпАП України у виді штрафу в розмірі 8 (восьми) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно із п. 5 Перехідних положень ПК України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень.

Отже, розмір штрафу становить 8 х 17 = 136 гривень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 9 листопада 2023 року № 3460-IX, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня становить 3028 гривні.

Отже, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, з правопорушника на користь держави необхідно судовий збір в розмірі 3028 х 0,2 = 605,60 грн.

Згідно із п. 6 розділу ІІІ «Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України», затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814, у разі об`єднання судових справ (матеріалів кримінального провадження) в одну їй присвоюється єдиний унікальний номер тієї з об`єднаних справ (матеріалів), яка надійшла до суду першою.

Керуючись ст. 36, 40-1, 173, 185 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

матеріали справ про адміністративні правопорушення ЄУН 357/1793/24, 3/357/1270/24 ЄУН 357/1795/24, 3/357/1271/24 об`єднати в одну, присвоївши їй ЄУН 357/1793/24, 3/357/1270/24.

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, 185 КУпАП та на підставі ст. 36 КУпАП, застосувати до нього адміністративне стягнення, передбачене ст. 185 КУпАП, у виді штрафу в розмірі 8 (восьми) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 136 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 605,60 грн судового збору.

Відповідно до ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно зі ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області, протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Згідно із ч. 1 ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02 червня 2016 року, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ірина ДУБАНОВСЬКА