Справа № 361/9762/23
Провадження № 3/361/158/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2024 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Мохов Є.І., розглянувши адміністративні справи, що надійшли від начальника Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою:

АДРЕСА_1 ,

- за вчинення правопорушень, передбачених статтями 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

в с т а н о в и в:

До Броварського міськрайонного суду Київської області надійшли адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтями 173, 185 КУпАП.

Постановою судді від 08 листопада 2023 року справи об`єднані в одне провадження, справам присвоєно загальний номер справи.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 582061 від 27 жовтня 2023 року, ОСОБА_1 27 жовтня 2023 року, близько 11 години 20 хвилин, по вулиці Героїв Небесної Сотні, 7 в місті Броварах Київської області чіплялася до військових та перехожих, нецензурно висловлювалася. На зауваження перехожих та працівників поліції не реагувала, продовжувала вчиняти протиправні дії. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 173 КУпАП. При цьому ОСОБА_1 вчинила злісну непокору законному розпорядженню працівника поліції Броварського РУП ГУНП у Київській області старшого лейтенанта поліції Рябоконь А.В., на зауваження припинити протиправні дії не реагувала, висловлювався нецензурно на адресу поліцейських, кидалася в бійку, своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 185 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх повній сукупності, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що склад вчинення ОСОБА_1 правопорушень, передбачених статтями 173, 185 КУпАП, не знайшли свого підтвердження, оскільки в судовому засіданні не здобуто доказового підтвердження складу вчинення нею дрібного хуліганства та злісної непокори законній вимозі працівників поліції, що не дозволяє суду належним чином кваліфікувати дії ОСОБА_1 .

Згідно зі статтею 1 КУпАП, завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їхньої компетенції відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статей 245, 252, 280 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог статті 251 КупАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Дрібним хуліганством за статтею 173 КУпАП визнаються дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Під час розгляду справи з матеріалів справи, не здобуто доказів вчинення правопорушень, які інкримінуються ОСОБА_1 . Протоколи про адміністративні правопорушення та рапоти працівників поліції не можуть вважатися безспірними, безсумнівними та достатніми доказами, оскільки оцінюються судом разом з іншими доказами у їх сукупності. При цьому, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 582061 від 27 жовтня 2023 року не відповідає вимогам статті 256 КУпАП, фабула протоколу не відповідає диспозиції статті 173 КУпАП, не розкрито об`єктивну сторону правопорушення. Інших об`єктивних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства та злісної непокори законному розпорядження поліцейського, матеріали справи не містять.

Отже, приймаючи наведені обставини, вважаю, що матеріали справи не містять прямих, безспірних, безсумнівних та достатніх доказів того, що ОСОБА_1 вчинялися протиправні дії в розумінні об`єктивної сторони статей 173, 185 КУпАП, а також доказів вчинення адміністративних правопорушення, передбачених статтями 173, 185 КУпАП, в ході розгляду справи не здобуто.

Згідно зі статтею 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічні положення Конституції України поширюються і на осіб, які обвинувачуються у вчиненні правопорушень, передбачених КУпАП.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини. Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно пунктом 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, у відповідності до положень статті 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, вважаю, що у даному, конкретному випадку не доведено події та склад адміністративних правопорушень, передбачених статтями 173, 185 КУпАП, оскільки вину обґрунтовано на недостатніх доказах, що є неприйнятим та суперечить, як нормам національного і міжнародного законодавства.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених статтями 173, 185 КУпАП, тому справа підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП.

Крім того, за змістом статті 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення. Згідно з матеріалами справи, днем вчинення правопорушень є 27 жовтня 2023 року, тобто строк, протягом якого може бути накладене стягнення, закінчився, що є однією з обставин, передбачених статтею 247 КУпАП, та виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення, що унеможливило б притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтями 173, 185 КУпАП навіть за умов доведеності її вини.

На підставі викладеного, керуючись пунктом 1 частини першої статті 247, пунктом 3 частини першої статті 284 КУпАП-

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративні правопорушення за статтями 173, 185 КУпАП відносно ОСОБА_1 , закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Є.І. Мохов