Справа № 758/965/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2024 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Ікорська Є. С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 293403 від 21 грудня 2023 року, 21.12.2023 о 21:35 год, ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 «висловлювався» нецензурною лайкою в громадському місці, чим «порушував» громадський порядок та спокій та вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання була належним чином повідомлена, будь-яких клопотань чи заяв про відкладення розгляду справи від останньої на адресу суду не надходило.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП неприбуття у судове засідання правопорушника не перешкоджає розгляду справи. З огляду на те, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі у судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від якої не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим причини неявки правопорушника до суду визнані неповажними, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності на підставі наявних матеріалів.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, вважаю за необхідне провадження у адміністративній справі закрити з тих підстав, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з такого.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Крім того, за змістом диспозиції ст. 173 КУпАП обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, наявність хуліганського мотиву поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

Як убачається з письмових пояснень ОСОБА_2 , до нього подзвонила дружина та повідомила, що її дочка у стані алкогольного сп`яніння виражалась нецензурною лайкою, кидалась бити молодшого брата, проте фактично проживає за іншою адресою.

Крім того, із відеоматеріалів, долучених до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що працівники поліції приїхали на виклик «Домашнє насильство» за адресою: АДРЕСА_2 . У ході з`ясування усіх обставин було виявлено ОСОБА_1 , яка повідомила, що зареєстрована за цією адресою, нікого не ображала, проте її мати повідомила, що ОСОБА_1 не проживає за цією адресою. Після чого, працівниками поліції було встановлено, що ОСОБА_1 перебувала з ознаками алкогольного сп`яніння, поводила себе агресивно, на запитання працівників поліції не відповідала. Внаслідок чого, працівникам и поліції було затримано ОСОБА_1 та доставлено до Подільського УП для складання адміністративних матеріалів.

Як убачається із рапорту інспектора батальйону №1 взводу №1 роти №4 УПП у м. Києві лейтенанта поліції Чикаленко А., 21.12.2023 під час несення служби у складі екіпажу Рубін 752 спільно із заступником командира роти старшим лейтенантом поліції Дженджерою В. отримали на службовий планшет виклик «Домашнє насильство» за адресою: АДРЕСА_2 . Прибувши на місце виклику було виявлено невідому особу, яка поводила себе агресивно, висловлювалась нецензурною лайкою, на зауваження не реагувала. Внаслідок чого останню було затримано та доставлено до Подільського УП ГУНП у м. Києві для складання адміністративних матеріалів.

Як убачається із рапорту заступника командира роти №4 батальйону №1 полку №1 (з ОПБ) УПП у м. Києві старшого лейтенанта поліції Дженджери В., перебуваючи у складі екіпажу Рубін 752, під час обслуговування виклику «Домашнє насильство» за адресою: АДРЕСА_2 , останнім було застосовано спеціальні засоби, а саме кайданки та фізичну силу до ОСОБА_1 , яка вчинила хуліганські дії, виражалась нецензурною лайкою, перебувала з ознаками алкогольного сп`яніння, хапала співробітника за руки.

Так, громадським місцем є частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З огляду на те, що подія мала місце у квартирі АДРЕСА_3 , що не відноситься до громадського місця, працівники поліції прибули на виклик «Домашнє насильство», протокол про адміністративне правопорушення було складено за ст. 173 КУпАП, таким чином, вислови та поведінка ОСОБА_1 не утворюють об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Статтями 251, 280 КУпАП визначені фактичні дані, обставини на підставі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року, які з урахуванням положень ст. ст. 8, 9 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є частиною національного законодавства, зазначено, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Окрім протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 293403 від 21.12.2023 адміністративний матеріал не містить будь-яких доказів на підтвердження обставин, викладених у фабулі протоколу.

З огляду на наведене, приходжу до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173, 245, 247, 251, 280 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - закрити за відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя Єлізавета ІКОРСЬКА