Справа № 562/3853/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.12.2024 року суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області Шуляк А.С., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , працюючої у Державному навчальному закладі "Здолбунівське вище професійне училище залізничного транспорту" заступником директора з навчально-виробничої роботи, уповноважена особа відповідальна за прийняття рішень по вказаній процедурі закупівлі Державного навчального закладу "Здолбунівське вище професійне училище залізничного транспорту", протягом року до адміністративної відповідальності не притягувалась,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

При здійсненні головним державним аудитором відділу контролю у сфері закупівель Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області Цюцюрою О.В. моніторингу процедури закупівлі проведеної Державним навчальним закладом «Здолбунівське вище професійне училище залізничного транспорту» за предметом: «Фрезерний верстат із ЧПУ 800*1200*240», державний класифікатор 021-2015:42620000-8 Токарні, розточувальні та фрезерувальні верстати (інформацію про закупівлю опубліковано в електронній системі закупівель за номером ІD: UА-2024-06-12-000905-а), який розташований за адресою: 35705, Україна, Рівненська область, місто Здолбунів, вулиця Ясна, будинок 6, виявлено порушення законодавства про закупівлі, зокрема, невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону, що відображене у висновку про результати моніторингу закупівлі, який оприлюднено в електронній системі закупівель 27 вересня 2024 року.

Згідно п.3-7 Розділ X «Прикінцеві та Перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

При цьому, порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні регулюються Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2020 року №1178, в редакції від 09.04.2024 року. Згідно пункту 3 Особливостей замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції учасника Фізичної особи-підприємця « ОСОБА_2 » (далі - ФОП « ОСОБА_2 »), встановлено наступне.

Згідно пункту 47 Особливостей, в редакції від 09.04.2024 року, переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому цього пункту. Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих, даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.

Відповідно до вимог частини 8 статті 12 Закону подання інформації під час проведення процедури закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Проведеним аналізом інформації, розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу встановлено, що повідомлення про намір укласти договір за результатами відкритих торгів оприлюднено Замовником в електронній системі закупівель 20.06.2024 року.

Однак, переможцем ФОП « ОСОБА_2 » не оприлюднено в електронній системі закупівель у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених відповідно підпунктами 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 47 Особливостей, чим не дотримано вимоги Додатку 1 до Тендерної документації та пункту 47 Особливостей.

Відповідно до абзацу 3 підпункту 3 пункту 44 Особливостей Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли, переможець процедури закупівлі, зокрема, не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 47 цих особливостей.

Таким чином, Замовником, в порушення вимог абзацу 3 підпункту 3 пункту 44 Особливостей, в редакції від 09.04.2024 року, не відхилено тендерну пропозицію учасника ФОП « ОСОБА_2 », у зв`язку з ненаданням переможцем процедури закупівлі, у спосіб, зазначений в тендерній документації, документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 47 цих особливостей та визначено даного учасника переможцем закупівлі та укладено з ним договір, за що передбачена відповідальність за ч.3 ст. 164-14 КУпАП.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 3 ст. 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_1 надала суду письмові пояснення, в яких зазначила, що всі процедури проведення аукціону були дотримані (товар поставлено та оплачено), але в зв`язку з технічними причинами на період проведення тендеру ФОП « ОСОБА_2 » (знаходився у м.Харків) через відсутність електроенергії не було завантажено в електронній системі закупівель документи передбачені у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 Особливостей. Стверджує, що матеріальних збитків державі її діями завдано не було. Підстав, які б призвели до втрати фінансових ресурсів чи нецільового використання бюджетних коштів в результаті моніторингу не було. У зв`язку з тим, що правопорушенням нікому не завдано шкоди, просить справу закрити за малозначністю вчиненого, на підставі ст. 22 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 доведена протоколом про адміністративне правопорушення №13-04-0015/2024 пр від 12.11.2024 року, висновком про результати моніторингу процедури закупівлі №244 від 27 вересня 2024 року та іншими доказами по справі.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 164-14 КУпАП, оскільки не відхилила тендерні пропозиції, які підлягали відхиленню відповідно до закону.

Обставин, що обтяжують відповідальність правопорушниці, судом не встановлено.

До обставин, що пом`якшують відповідальність суд відносить те, що матеріальна шкода від вчиненого правопорушення - відсутня.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Пленум Верховного Суду України в п. 17 постанови від 3 червня 2005 р. № 8 роз`яснив, що вирішуючи питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КУпАП, суди повинні враховувати як вартість, так і кількість предметів правопорушення, а також мету, мотив і спосіб його вчинення. По суті, правопорушник звільняється від правових наслідків свого протиправного діяння, виходячи із засад гуманності, хоча це діяння як під час вчинення, так і під час звільнення від відповідальності залишається правопорушенням. У законодавстві не закріплено визначення малозначного правопорушення та відсутні вказівки на його ознаки. У кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи, зокрема, з того, що його наслідки не становлять великої суспільної небезпеки, не завдали, або не здатні завдати значної шкоди суспільним, або державним інтересам, правам та свободам інших осіб. Таким чином, для встановлення ступеня суспільної небезпечності необхідно проаналізувати всі сторони допущеного порушення, оцінити обставини вчинення порушення, мету, мотив і спосіб, а також наявність умов, що дають змогу досягти виховних і превентивних цілей.

Відповідно до примітки до ст.22 КУпАП положення цієї статті не застосовуються до правопорушень, передбачених частинами третьою і четвертою статті 51, частиною четвертою статті 121, частиною п`ятою статті 122, статтями 122-2, 122-4 частиною третьою статті 123, частинами другою-п`ятою статті 126, статтями 130 та 161-1 цього Кодексу.

Отже, законодавець не встановив перешкод для можливості на підставі ст.22 КУпАП звільнення особи від адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, і обмеження усним зауваженням через малозначність вчиненого правопорушником.

Враховуючи наведене, беручи до уваги конкретні обставини справи, а також відомості про особу ОСОБА_1 , яка раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності, її відношення до вчиненого, яке хоча і містило в собі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, але не відповідає тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, дії правопорушниці суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, а його наслідки не призвели до здійснення додаткових витрат бюджету, неефективного витрачання коштів чи заподіяння матеріальної шкоди, що в сукупності на переконання суду, свідчить про малозначність вчиненого нею правопорушення, тому приходжу до висновку, що відповідно до ст. 22 КУпАП, можливо звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, за малозначністю вчиненого, оголосивши останній усне зауваження.

На переконання суду, застосування такого заходу, як усне зауваження, буде справедливим, співмірним, необхідним та достатнім для досягнення мети адміністративного стягнення, а саме: виховного впливу та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

Також, суддею враховано, що Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права - однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Згідно із ч. 2 ст.284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, а враховуючи, що п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП, якою визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а усне зауваження, виходячи з норм ст. 22, ч. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, а являється однією із можливостей, визначених КУпАП для звільнення особи від адміністративної відповідальності, суд не вбачає підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 22, 164-14 ч.3, 221, 283-284, 287-291 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Закрити провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 164-14 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, до Сумського апеляційного суду через Здолбунівський районний суд Рівненської області шляхом подачі скарги протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя