ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/1587/24

Провадження № 3/293/943/2024

23 грудня 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглянув справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого за ст. 173 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

08.11.2024 на адресу суду від ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшов протокол серії ВАВ №036822 від 20.10.2024 відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №036822 від 20.10.2024, 20.10.2024 близько 16 год 50 хв в АДРЕСА_2 громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння кинув камінь в подвір`я гр. ОСОБА_2 та виражався нецензурною лайкою в його сторону, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав, щиро розкаявся.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

За ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В ході розгляду справи, суд встановив, що відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №036822 від 20.10.2024, 20.10.2024 близько 16 год 50 хв в с. Ксаверівка по вул. Миру громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння кинув камінь в подвір`я гр. ОСОБА_2 та виражався нецензурною лайкою в його сторону, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

Дослідивши адміністративні матеріали та подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Так, ОСОБА_1 порушив громадський порядок зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми.

За таких обставин дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

Вина ОСОБА_1 підтверджується наявними у справі доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №036822 від 20.10.2024 (а.с. 2), протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 20.10.2024 (а.с. 3); поясненнями ОСОБА_2 від 20.10.2024 (а.с. 4); поясненнями ОСОБА_3 від 20.10.2024 (а.с. 5).

Суд неупереджено, всебічно та повно оцінивши всі докази по справі дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України є повністю доведеною.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:

1) про накладення адміністративного стягнення;

2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу;

3) про закриття справи.

Відповідно до ч.2 ст. 13 КУпАП у разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, передбачених статтями 44, 51, 89, 121-127, 130, статтею 139, частиною третьою статті 154, частиною другою статті 156, статтями 173, 173-4, 174, 183-1, 185, 190-195 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника до зазначених осіб (за винятком осіб, які вчинили правопорушення, передбачені статтею 185) можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

Виходячи зі змісту ст. 13 КУпАП до неповнолітніх осіб можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені ст. 24-1 КУпАП.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, суд вважає можливим застосувати до неповнолітнього ОСОБА_1 заходи впливу, передбачені ст. 24-1 КУпАП у виді попередження.

Згідно ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у разі винесення суддею постанови про накладання на правопорушника адміністративного стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки в порядку ст. 24-1КУпАП попередження являється заходом адміністративного впливу, а не адміністративним стягненням, відповідно судовий збір з правопорушника не стягується.

Керуючись ст. ст. 33, 40-1, ст. 173, ст. 283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Неповнолітнього ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та застосувати до неповнолітнього ОСОБА_1 заходи впливу, передбачені ст. 24-1 КУпАП у виді попередження.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Людмила ЛОСЬ