Справа № 459/1146/24 Провадження № 3/459/352/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2024 року суддя Червоноградського міського суду Львівської області ДемяновськаЮ.Д., розглянувши матеріали, які надійшли від Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого у магазині «Тепла Оселя», місце розташування магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » АДРЕСА_1 , юридична адреса ФОП ОСОБА_2 : АДРЕСА_2 ,-

за ч.1 ст.155-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

09.04.2024 року по АДРЕСА_1 при перевірці магазину «Тепла Оселя», де здійснює діяльність ФОП ОСОБА_2 , виявлено порушення ОСОБА_1 встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: не проведення розрахункової операції через РРО (ТРРО) при продажу товару, невидача розрахункового документа, чим порушено п.1,2 ст.3 Закону України від 06.07.1995 р. № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», за що передбачена відповідальність ч.1 ст.155-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судові засідання 07.05.2024, 21.05.2024 року не з`явився.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року в справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Вирішуючи питання про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 суд враховує, що останній обізнаний з фактом складення на нього протоколу про адміністративне правопорушення та розглядом справи судом. Окрім цього, враховується, що подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КУпАП). Розгляд справи у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (ст.23 КУпАП). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.

Оскільки, матеріалів справи достатньо для прийняття рішення по суті, тому враховуючи наведене та вимоги ст.268 КУпАП, вважаю можливим розглянути справу без участі ОСОБА_1 , що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст.1, 245 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, виходячи з наступного.

Адміністративна відповідальність за ч.1 ст.155-1 КУпАП настає за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

З даних акту (довідки) фактичної перевірки судом встановлено, що 09 квітня 2024 року о 14 год 15 хв посадовими особами Головного управління ДПС у Львівській області здійснено фактичну перевірку магазину, що розташований по АДРЕСА_1 , у якому здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_2 . За результатами перевірки встановлено факт реалізації ОСОБА_1 котла «AIRFEL» по ціні 18000,00 грн, при цьому РРО не застосовувалося, розрахунковий документ не видано. У акті (довідці) фактичної перевірки ОСОБА_1 вказав, що зауважень не має, режим роботи магазину не порушено.

Окрім цього, вина ОСОБА_1 підтверджуєтьсяпротоколом №010340 про адміністративне правопорушення серії ГУ ЛВ № 341, у якому ОСОБА_1 зазначив, що порушень такого роду більше не повториться.

Відтак, винність ОСОБА_1 підтверджена належними, допустимими та достовірними доказами. Ці докази є достатніми, оскільки, як окремо, так і в сукупності, у повній мірі доводять його винуватість у вчинені адміністративного правопорушення.

При обранні міри адміністративного стягнення враховуються обставини та характер правопорушення, ступінь провини правопорушника і дані про його особу, а тому вважаю за необхідне накласти на ОСОБА_1 стягнення в межах санкції статті, за якою кваліфікується правопорушення, у вигляді штрафу.

Крім того, відповідно до вимог ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно із Законом України «Про судовий збір», розмір судового збору у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення становить 605,60 грн. (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Керуючись ст.ст. 33,34, 35, 283, 284, 287 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, та накласти на нього штраф в розмірі 85 (вісімдесят п`ять)гривень.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок на користь держави (Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783. Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП). Рахунок отримувача: UA0026001. Код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти діб з дня винесення постанови через суд першої інстанції.

Суддя: Ю. Д. Дем`яновська