Справа 362/6351/24
Провадження 3/362/2950/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.12.2024 року м. Васильків

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Сухарева О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 17.08.2024 близько 22.00 год в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 у громадському місці висловлювався нецензурною лайкою в сторону потерпілого ОСОБА_2 , внаслідок чого порушував громадській порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 категорично заперечив вчинення дрібного хуліганства, суду пояснив, що у його батька з деякими мешканцями будинку складися вкрай неприязні стосунки, вони побили батька, а потім стали чіплятися до його матерів, із цього приводу між ними постійно виникають конфлікти, непорозуміння, це триває досить тривалий час. Дійти згоди між собою вони не можуть. На даний час, вони продали квартир у цьому будинку і переїхали у інше місце, тому більше не конфліктують.

Заслухавши пояснення, дослідивши надані письмові матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу наведеної вище норми вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

Відповідно до ст. 173 КУпАП України, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян є адміністративним правопорушенням.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Згідно письмових пояснень заявника та потерпілого ОСОБА_3 , 17.08.2024 йому стало відомо зі слів сина, що син сусідки разом з друзями лається, погрожує і розбив вікно в квартирі. Коли він прийшов до квартири, на подвір`ї стояли молоді люди та поліція. Він написав заяву. Причин конфлікту нібито його син чіпляється до матері сусіда.

Свідок ОСОБА_4 у письмових поясненнях вказав, що 17.08.2024 проходив повз будинок ;4 по вул. Декабристів, де до нього звернувся незнайомий чоловік, який почав стверджувати, що він погрожував його сину та розбив вікно, хоча такого не було.

Таким чином, судом достовірно встановлено, що у протоколі вказано, що незаконні дії (нецензурна лайка та погрози) вчинялись відносно потерпілого ОСОБА_2 , однак заяву та пояснення до органів поліції написав ОСОБА_3 , який не був очевидцем здійснення будь-яких хуліганських дій, а будь-які пояснення або звернення ОСОБА_2 у матеріалах справи відсутні.

Крім того, в ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є сусідами, тобто знайомим одна одній особами, між якими на протязі певного часу склались вкрай неприязні особисті сусідські відносини, які до теперішнього часу не врегульовано.

Згідно зі ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зазначене узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Враховуючи вкладене, суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за якою кваліфіковано дії особи, тому провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, 283, 284, 287, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Сухарева О.В.