ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 766/8277/24 Головуючий у першій інстанції Рєпін К.К.
Провадження № 33/819/195/24 Доповідач: Приходько Л.А.
Категорія: ч. 3 ст.172-20 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд у складі судді Приходько Л. А., секретар судового засідання Андреєва В. В., розглянувши апеляційну скаргу адвоката Головатенка Костянтина Костянтиновича подану від імені ОСОБА_1 , на постанову судді Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 172-20 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: тимчасове розташування ВЧ НОМЕР_1 , військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ,

встановив:

Постановою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 172-20 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 гривень. Стягнено з ОСОБА_1 судові витрати на користь держави в розмірі 605,60 гривень.

Вищевказаною постановою ОСОБА_1 визнано винним у тому, що він 17 травня 2024 року близько 19 год. 00 хв., перебуваючи у місці тимчасової дислокації ВЧ НОМЕР_1 виконував обов`язки військової служби в стані алкогольного сп`яніння в умовах особливого періоду, чим вчинив у зв`язку з чином в діях солдата ОСОБА_2 , вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 172-20 КУпАП,.

Не погоджуючись з вказаною постановою захисник ОСОБА_1 - адвокат Головатенко К.К. подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову судді Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року скасувати, посилаючись на те, що судом справа розглянута у відсутність ОСОБА_1 , який не був належним чином повідомленим про розгляд справи.

Одночасно з апеляційною скаргою адвокатом Головатенком К.К. надано до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року, як такого, що пропущений з поважних причин. В обґрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_1 не отримував від суду ніяких сповіщень про слухання справи, справу було розглянуто без участі скаржника та не було надіслано йому копію оскаржуваної постанови. Про існування оскаржуваної постанови скаржник дізнався значно пізніше, при зупинці його транспортного засобу патрулем поліції, який і повідомив ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності та про існування неоплаченого штрафу.

В судове засідання ОСОБА_1 та його захисник, будучи належним чином повідомленими про дату час та місце розгляду справи , не з`явилися, причини неявки суду не повідомили.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, перевіривши наведені в клопотанні доводи, апеляційний суд приходить до висновку про те, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови підлягає задоволенню з огляду на таке.

Діючим Кодексом України про адміністративні правопорушення чітко встановлено процедуру та строки оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

За змістом частини 2 статті 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо відмовлено у його поновленні.

Строк на апеляційне оскарження постанови судді в справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

Апеляційний суд виходить з того, що про поважність причини пропуску строку апеляційного оскарження може свідчити наявність конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду зі скаргою протягом встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду, виникли раптово, носили несподіваний характер і не могли бути контрольовані апелянтом.

Згідно зі сталою практикою Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974 256) (Aleksandr Shevchenkov. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukhv. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03).

З огляду на матеріали справи, ОСОБА_1 участі в судовому засіданні суду першої інстанції не приймав, відомості про направлення копії ухваленої судом постанови йому для відома та про отримання ним копії постанови в матеріалах справи відсутні.

Оскільки матеріали справи не містять доказів на підтвердження факту вручення скаржнику копії оскарженої постанови, апеляційний суд вважає, що наведені у клопотанні обставини перешкоджали вчиненню ОСОБА_1 та його захисником необхідних процесуальних дій для оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення з дотриманням встановленого законом строку, тому цей строк підлягає поновленню як пропущений із поважних причин.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду місцевого суду, в межах визначених статтею 294 КУпАП , апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на таке.

Відповідно до статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно до статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Обгрунтовуючи доводи апеляційної скарги захисник Антосіка А.О. посилався на те, що судом справа розглянута у відсутність ОСОБА_1 , який не був належним чином повідомленим про розгляд справи.

З матеріалів справи вбачається, що розгляд справи судом першої інстанції відбувся без участі ОСОБА_1 , при цьому в матеріалах справи наявні відомості про повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку sms повідомлення у додаток «Viber».

Окрім того, в матеріалах справи наявна заява ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі, складена в день складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, 18 травня 2024 року та направлена на адресу суду Командиром військової НОМЕР_1 разом з матеріалами про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Наведене свідчить про те, що ОСОБА_1 був обізнаний про дату, місце та час проведення судового засідання, призначеного на 10 червня 2024 року о 13 год. 30 хв., однак в судове засідання не з`явився, про причину своєї неявки Херсонський міський суд Херсонської області не повідомив, та висловив своє бажання щодо розгляду справи у його відсутність.

Враховуючи наведене доводи апеляційної скарги про розгляд справи у відсутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що не була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду судового рішення та спростовується матеріалами справи.

Висновок судді місцевого суду щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення передбаченого статтею 172-20 КУпАП ґрунтується на досліджених судом доказах, наявних в матеріалах справи.

Так, відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними статтею 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також статтею 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Диспозицією частини 1 статті 172-20 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмову таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Частиною 3 статті 172 -20 КУпАП передбачена відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, в умовах особливого періоду.

Так, з протоколу про військове адміністративне правопорушення серії А7397 № 25 від 18 травня 2024 року вбачається, що 17 травня 2024 року близько 19 год. 00 хв., солдат ОСОБА_1 перебував у місці тимчасової дислокації ВЧ НОМЕР_1 та виконував обов`язки військової служби в стані алкогольного сп`яніння в умовах особливого періоду.

Відповідно до висновку КНП «Херсонський обласний заклад з надання психіатричної допомоги» ХОР щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 17 травня 2024 року ОСОБА_1 , згідно проведеного огляду (акт № 451/В, складений о 23.20год. 17 травня 2024 року), перебуває у стані алкогольного сп`яніння (результати газоаналізатора о 23.00год - 1.2 проміле, о 23.20 -1.16 проміле).

У письмових поясненнях ОСОБА_1 , свою провину у скоєнні правопорушеня визнав повністю, вказавши, що вживав алкогольні напої в розташуванні підрозділу, а саме 200гр. Водки у зав`язку із поганим настроєм.

Свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у письмових поясненнях доданих до протоколу про військове адміністративне правопорушення, вказували на те, що 17 травня 2024 року у солдата ОСОБА_1 були виявлені ознати алкогольного сп`яніння у розташуванні підрозділу при виконанні ним обов`язків військової служби . Для проходження огляду на виявлення стану алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 був доставлений до КНП «Херсонський обласний заклад з надання психіатричної допомоги» ХОР.

З витягу з наказу командира в/ч НОМЕР_1 №254 від 15 грудня 2022 року вбачається, що солдат ОСОБА_1 призначений наказом командира в/ч НОМЕР_2 (по особовому складу) від 30 листопада 2022 року №89-РС на посаду водія стрілецького відділення стрілецького взводу стрілецької роти в/ч НОМЕР_1 . З 15 грудня 2022 року зарахований до списків особового складу на всі види забезпечення що приступив до виконання службових обов`язків за посадою.

За змістом частини 1 статті 1 Закону України «Про оборону України», особливий період - це період, що настає з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Загальні права та обов`язки військовослужбовців Збройних Сил України і їх взаємовідносини, обов`язки основних посадових осіб бригади (полку, корабля 1 і 2 рангу, окремого батальйону) та її підрозділів, правила внутрішнього порядку у військовій частині та її підрозділах визначені Статутом внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженим Законом України від 24 березня 1999 року № 548-XIV.

Статтею 241 вказаного Статуту передбачено, що кожний військовослужбовець повинен піклуватися про збереження свого здоров`я, не приховувати хвороб, суворо додержуватися правил особистої, громадської гігієни та утримуватися від шкідливих звичок (куріння і вживання алкоголю).

Усі військовослужбовці Збройних Сил України незалежно від своїх військових звань, службового становища та заслуг повинні неухильно керуватися вимогами Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24 березня 1999 року № 551-XIV.

Статтею 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України передбачено, що військова дисципліна зобов`язує кожного військовослужбовця не вживати під час проходження військової служби (крім медичного призначення) наркотичні засоби, психотропні речовини чи їх аналоги, а також не вживати спиртні напої під час виконання обов`язків військової служби.

Таким чином, встановлені судом обставини в їх сукупності об`єктивно і в повній мірі підтверджують факт перебування ОСОБА_1 на території військової частини в нетверезому стані та виконання ним обов`язків військової служби в нетверезому стані ним в умовах особливого періоду.

Даючи оцінку вищевказаним доказам, апеляційний суд приходить до висновку про правильність встановлення судом фактичних обставин вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 172-20 КУпАП, зафіксованого в протоколі про військове адміністративне правопорушення, складеному відносно нього уповноваженою особою, що полягає у перебуванні особи - військовослужбовця в стані алкогольного сп`яніння на території військової частини та виконання ним обов`язків військової служби в нетверезому стані ним в умовах особливого періоду

Під час апеляційного перегляду оскаржуваної постанови, апелянтом в його апеляційній скарзі не наведено об`єктивних відомостей, які можуть спростувати висновки суду щодо винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 172-20 КУпАП.

Безумовних підстав для скасування постанови суду першої інстанції при апеляційному розгляді не встановлено.

Керуючись статтями 294 КУпАП, суд

постановив:

Клопотання захисника ОСОБА_1 - адвоката Головатенка Костянтина Костянтиновича про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року задовольнити.

Поновити захиснику ОСОБА_1 - адвокатові Головатенку Костянтинові Костянтиновичу строку на апеляційне оскарження постанови судді Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року.

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_1 - адвоката Головатенка Костянтина Костянтиновича залишити без задоволення.

Постанову судді Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2024 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 172-20 КУпАП відносно ОСОБА_1 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя

Херсонського апеляційного суду Л.А. Приходько