ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/9849/24

Номер провадження 3/495/3574/2024

20 грудня 2024 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області, у складі:

головуючої одноособово - судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Ульвіс К.Е.

за участю: особи, відносно якої складено протокол - ОСОБА_1

потерпілої - ОСОБА_2

справа № 495/9849/24,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Білгород-Дністровський Одеської області матеріали адміністративної справи, що надійшли від Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

28 жовтня 2024 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду в Одеській області надійшли матеріали від Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 173 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що 07.10.2024 року близьео о 20:00 годині громадянка ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці в с. Черкеси по вул. Суворова, вчинила сварку з громадянкою ОСОБА_2 , висловлювалась нецензурною лайкою, штовхала її, чим порушила громадський порядок.

В судове засідання ОСОБА_1 надала клопотання про закриття справи про адміністративне правопорушення.

Вказує, що з протоколом не погоджується з огляду на наступне.

З фабули протоколу вбачається, що 07.10.2024 року близько 20:00 год. гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці в с. Черкеси по вул. Суворова, вчинила сварку з громадянкою ОСОБА_2 , висловлювалась нецензурною лайкою, штовхала її, чим порушила громадський порядок.

Однак, вказані обставини не відповідають дійсності, оскільки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вже тривалий час існують конфлікти. Наміру порушувати громадський порядок і спокій громадян не було, дії були направлені виключно на потерпілого, ніхто з оточуючих громадян не постраждав, до того ж вказана ситуація відбулась через те, що ОСОБА_2 неодноразово провокує конфліктні ситуації, вчиняє сварки з малолітніми дітьми ОСОБА_1 , висловлюється на адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою та образливими висловами, які принижують гідність останньої.

Що і відбулось 07.10.2024 року близько 18:00 години ОСОБА_2 почала чіплятися до ОСОБА_1 , на що остання зробила їй зауваження після чого, ОСОБА_2 почала висловлюватися нецензурною лайкою та перейшла до бійки, внаслідок якої повалила ОСОБА_1 на землю та почала бити, її батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 замість вчинити дії на припинення дій доньки допомагали та знімали на камеру. Оскільки такі дії відбувалися на очах сина ОСОБА_1 , останній покликав батька ОСОБА_5 , пояснення якого маються в матеріалах справи, який припинив протиправні дії сусідки.

Крім того, з протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що потерпілою є ОСОБА_2 , однак заяву про притягнення до адміністративної відповідальності прийнято від ОСОБА_6 тому не зрозуміло хто у вказаній справі є потерпілим.

Разом з тим, зазначеними поясненнями потерпілої не встановлено та не підтверджено факт вчинення ОСОБА_1 , обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, дрібного хуліганства, тобто дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З матеріалів справи вбачається, що дійсно мав місце конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , однак це відбулося на ґрунті неприязних відносин і за відсутністю факту порушення громадського порядку та спокою громадян, що в даному випадку, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку.

З огляду на викладене просить суд закрити справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 173 КУпАП, за відсутності в діях складу адміністративного правопорушення або обмежитися усним зауваженням.

В судовому засіданні особа, відносно якої складено протокол з протоколом не погодилась, зазначила, що обставини, викладені в протоколі не відповідають дійсності та взагалі протокол складено з численними порушеннями чинного законодавства

ОСОБА_2 в судовому засіданні також вказала, що обставини, викладені в протоколі не відповідають дійсності. Підтвердила той факт, що з ОСОБА_1 мають неприязні стосунки, через що постійно виникають сварки.

Свідки, які були допитані в судовому засіданні вказали, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 неприязні відносини вже тривалий час.

Вислухавши думку учасників справи, вислухавши пояснення свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , дослідивши матеріали справи, беручи до уваги клопотання особи, відносно якої складено протокол, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до правової позиції, викладеної в Постанові ВС/КАС від 08.07.2020 року у справі № 463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Згідно ч. 1 ст.247 КУпАП, провадження по справі належить закрити, якщо судом встановлено, що в діях особи у відношенні якої, складено протокол про адміністративні правопорушення, відсутні склад та подія адміністративного правопорушення.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 27, 40-1, 173, 221, 251, 255, 256 283, 284, 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі № 495/9849/24 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити, за відсутністю в її діях складу інкримінованого правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня проголошення постанови.

Повний текст постанови складений 20 грудня 2024 року.

Суддя: