Справа № 405/7398/24
провадження № 3/405/2158/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2024 м. Кропивницький

Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі: головуючого судді Майданнікова О.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Головного управління ДПС у Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючої директором ТОВ «ІНГУЛТРАНСГРУП» (), проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення №2108/12/11-28-07-02-09 від 23.10.2024, згідно якого 23.10.2024 о 14.00 год. в м. Кропивницький по вул. В. Перспективна, 55, директор ТОВ «ІНГУЛТРАНСГРУП» ОСОБА_1 вчинила порушення порядку ведення бухгалтерського та податкового обліку в частині внесення недостовірних даних в декларацію з ПДВ, яка підписана посадовою особою ОСОБА_1 через невиконання нею службових обов`язків, в результаті чого завищено від`ємне значення на суму 7 594 289 грн. за серпень 2024 року, за що передбачена адміністративні відповідальність за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Відповідно до ст.268 ч.1 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась. На адресу суду від захисника ОСОБА_1 , адвоката Глущенко І.О. надійшли письмові пояснення, згідно яких вину у вчиненому правопорушенні ОСОБА_1 не визнала в повному обсязі. Вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення. Зазначила, що зазначений протокол складено незаконно, з порушенням застосування норм діючого законодавства України. У протоколі про адміністративне правопорушення №2108/12/11-28-07-02-09 від 23.10.2024 року не вказана сама суть правопорушення, відсутні дані щодо порушення ОСОБА_1 встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України чи відсутність податкового обліку. За таких обставин, вказаний протокол не встановлює обставин вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а відтак протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП. Єдиною підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення став Акт перевірки №15625/11-28-07-02/44036146 від 23.10.2024. Проте ні ТОВ «ІНГУЛТРАНСГРУП», ні ОСОБА_1 не отримували вищезазначений акт перевірки, скаржник не була обізнана із його змістом, не отримувала жодних наказів про проведення перевірки та не обізнана щодо того, чи виносились якісь податкові повідомлення - рішення на підставі даного акту. Зміст вказаного протоколу також свідчить про те, що його було складено за відсутності ОСОБА_1 , без виклику, без роз`яснення особі її процесуальних прав, передбачених ст.268 КУпАП, зокрема, права на захист, без отримання від неї пояснень щодо обставин події та без вручення особі копії протоколу. Жодних повідомлень про запрошення платника до контролюючого органу, акт про неприбуття від 23.10.2024 року ОСОБА_1 , не отримувала. Матеріали справи не містять жодних доказів про направлення на її адресу: вул. Шевченка, 70, село Плодородне, Михайлівський район. Запорізької області, якоїсь кореспонденції. В матеріалах справи міститься копія фіскального чеку та конверту про направлення на адресу ТОВ «ІНГУЛТРАНСГРУП» документів рекомендованим листом, однак, що саме направлялось на адресу підприємства незрозуміло, оскільки описи вкладення в матеріалах справи відсутній, та чи отримало підприємство, а зокрема, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, дану кореспонденцію також невідомо. Також, у складеному щодо ОСОБА_2 протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено дата, місяць народження ОСОБА_1 суть адміністративного правопорушення, яке їй інкримінується, а посилання на норми Податкового кодексу України не розкривають суті конкретного порушення, яке ставиться у провину ОСОБА_1 , чим порушується її право на захист. Також, відсутня інформація щодо адреси свідків. З урахуванням того, що висновки акту не підтверджують порушення встановленого порядку ведення податкового обліку, ОСОБА_1 вважає, що в даному випадку взагалі відсутні підстави для притягнення її до адміністративної відповідальності. Також в матеріалах справи відсутні докази (посадова інструкція або інші документи) які свідчили би про те, що на момент проведення перевірки на підприємстві, саме на директорові ТОВ «ІНГУЛТРАНСГРУП», ОСОБА_1 , лежала відповідальність за ведення податкового обліку.

Посадовими особами ГУ ДПС у Кіровоградській області його належним чином не було проінформовано про дату, час та місце складання протоколу про адміністративне правопорушення, не було роз`яснено про права. Враховуючи зазначене, вважає що складений протокол ГУ ДПС у Кіровоградській області відносно неї ( ОСОБА_1 ) є безпідставними та необґрунтованими. Тому просить закрити адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши матеріали справи та оцінивши докази як кожен окремо, так і в їх сукупності, а також письмові пояснення захисника адвоката Глущенко І.О., суд приходить до висновку, про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП виходячи з наступного.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний, зокрема, з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами, як наголошується в ст. 251 КУпАП.

Суд, у відповідності з приписами ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Стосовно доводів захисника про неповідомлення ОСОБА_1 про виклик для складення протоколу про адміністративне правопорушення, то суд вважає їх обґрунтованими, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості про вручення такого повідомлення ОСОБА_1 . Відсутні також відомості про вручення керівнику підприємства акту про результати перевірки.

Крім того, суд зазначає, що частина 1 статті 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об`єктивною стороною ст. 163-1 КУпАП є відсутність податкового обліку; порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Диспозиція цієї статті є бланкетною і лише описує безпосередньо саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи оподаткування в Україні, зміст та порядок застосування функціональних механізмів.

Такі норми мають загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і в обов`язковому порядку включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

Такий механізм застосування бланкетної норми є визначальним при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, однак посадова особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення від 23.10.2024 №2108/12/11-28-07-02-09 не зазначила: які саме вимоги і яких нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи оподаткування в Україні, зміст та порядок застосування функціональних механізмів, було порушено ОСОБА_1 , обмежившись лише диспозицією, що викладена в самій ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Посилання в протоколі на акт перевірки від 23.10.2024 №15625/11-28-07-02/44036146, в якому зазначені порушення платником податків п.189.1 ст.189, пп «г» п.198.5 ст.198 Податкового кодексу України, не є достатнім, так саме у протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути зазначені дані норми Податкового кодексу України, які на думку уповноваженої особи були порушені ОСОБА_1 .

Суд у свою чергу, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, не правильно зазначена кваліфікація або не зазначено/не вірно зазначено нормативно правовий акт, який було порушено, тощо, суд не має права самостійно редагувати їх, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

Крім того, зі змісту акту про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 23.10.2024 №15625/11-28-07-02/44036146, під час перевірки використовувались дані інформаційно-аналітичних систем державної фіскальної служби: ІТС «Податковий блок»; Єдиний реєстр податкових накладних; Система автоматизованого співставлення податкових зобов`язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПС України. Уході перевірки використано: Декларація з ПДВ з додатками та уточнюючі розрахунки до них за серпень 2024 від 17.09.2024 № та видані та отримані податкові накладні в електронному вигляді за липень, жовтень, грудень 2021 року, квітень 2023 року, квітень 2024 року.

Разом із тим, документи та дані, на підставі яких проводилась перевірка і складено акт від 23.10.2024 №15625/11-28-07-02/44036146, в матеріалах справи відсутні, що позбавляло суд першої інстанції можливості перевірити правильність її висновків.

Також в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано, на підставі яких нормативних актів, посадових інструкцій або інших документів саме директор ТОВ «ІНГУЛТРАНСГРУП» ОСОБА_1 є посадовою особою підприємства, відповідальною за ведення податкового обліку, на підтвердження цих обставин податковим органом не долучено будь-яких доказів.

Суд враховує, що всі докази, наявні в матеріалах справи, складені самим податковим органом - ГУ ДПС у Кіровоградській області, при цьому будь-яких первинних документів, на підставі яких вони складались, не надано.

Разом із тим, ст. 62 Конституції України закріплює принцип презумпції невинуватості, відповідно до якого особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної правової позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

За встановлених під час судового розгляду обставин суд приходить до висновку, що будь-яких належних, достатніх та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 як директор ТОВ «ІНГУЛТРАНСГРУП» вчинила порушення порядку ведення бухгалтерського та податкового обліку в частині внесення недостовірних даних в декларації з ПДВ, яка підписана посадовою особою ТОВ «ІНГУЛТРАНСГРУП» ОСОБА_1 через виконання нею службових обов`язків, в результаті чого завищене від`ємне значення на суму 7 594 289 грн. за серпень 2024 року, матеріали справи не містять, а отже, у її діях відсутній склад інкримінованого йому правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 247, 251, 280, 283, 284, 287 КУпАП,

постановив:

провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови.

Суддя Олексій Іванович Майданніков