Справа №642/7268/24
Провадження № 3/642/2171/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Пашнєв В.Г., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючої директором ТОВ «Дистрибуційно - логістична компанія «Пілот»,

- за ч.1 ст.163-1 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 14 листопада 2024 року головним державним інспектором відділу адміністрування акцизного податку управління податкового адміністрування Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ОСОБА_2 складено протокол № 256, в якому зазначено, що ОСОБА_1 допустила несвоєчасне подання декларацій акцизного податку за звітний період липень 2022 року, чим порушено п.п. 49.18.1 п. 49.18 ст. 49, п. 223.2 ст. 223 Податкового кодексу України. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, причини неявки суду невідомі, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася шляхом надіслання смс повістки, заяви про розгляд справи за її відсутності суду не надавала.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що учасник справи зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч.2 ст. 268 КУпАП, суддя вважає можливим розглянути справу у відсутність особи, щодо якої складено протокол.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку про наявність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, а саме: відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Вина ОСОБА_1 підтверджується зібраними доказами по справі: протоколом про адміністративне правопорушення №256 від 14.11.2024, актами перевірки від 01.11.2024 та від 14.11.2024.

При накладанні адміністративного стягнення суддя враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника.

За таких обставин, суд вважає необхідним накласти адміністративне стягнення у виді штрафу за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП з особи, на яку накладено адміністративне стягнення, слід стягнути судовий збір у сумі 605,60 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 33-36, 40-1, ч.1 ст. 155-1, 252, 283, 284 КУпАП України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 163-1 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн 60коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена прокурором, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови до Харківського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги через Ленінський районний суд м. Харкова.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили.

У разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 та ч. 2 ст. 308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Документ, що підтверджує сплату штрафу, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 307 КУпАП, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення цього штрафу.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Суддя В.Г. Пашнєв