Провадження № 3/727/3202/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2024 року м. Чернівці

Шевченківський районний суд м. Чернівці у складі:

головуючого судді Калмикової Ю.О.,

за участю секретаря Макогон А.А.,

за участю особи,

відносно якої складено протокол ОСОБА_1 ,

за участю захисника Чайки С.В.,

за участю потерпілої ОСОБА_2 ,

за участю захисника потерпілої Данка М.В.,

розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Чернівецької області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

УСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №846933 від 06.10.2024, 05 жовтня 2024 року близько о 13 годині 00 хвилин ОСОБА_1 , перебуваючи у коридорі загального користування гуртовику №6, що у АДРЕСА_2 , образливо чіплялась до своєї сусідки ОСОБА_2 та ображала її, чим порушувала громадський спокій і громадський порядок, чим вчинила правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнала, пояснила, що не порушувала громадський порядок та не ображала ОСОБА_2 . Лише зробила їй зауваження з приводу того, що ОСОБА_2 ображає її дітей.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що вона викликала поліцію 06 жовтня 2024 року, у зв`язку зі сваркою, яка сталась саме 06 жовтня 2024 року між нею та ОСОБА_1 . Щодо сварки 05 жовтня 2024 року вона поліцію не викликала. Пояснила, що ОСОБА_1 говорила, що подасть на неї в суд, що вона її посадить тощо. Також пояснила, що діти інколи голосно розмовляють та доставляють незручності, втім, дітей вона не чіпає.

Дослідивши матеріали справи, суд уважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не знайшла свого безспірного підтвердження в суді.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Стаття 62 Конституції України закріплює принцип судочинства - презумпцію невинуватості, відповідно до якого особа, яка притягується до відповідальності може бути визнана винною і покараною лише за умови, якщо її вина буде доведена в передбаченому законом порядку і встановлена рішенням суду. Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування на особу, яка притягується до відповідальності. Усі сумніви щодо доведеності вини особи, тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 245 КУпАП України завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 11.06.2004 №11 „Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст. 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення, де зазначено, що згідно зі ст. 245 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані, зокрема встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, тощо…

Оцінюючи матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд уважає, що винність ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не встановлена та не підтверджена матеріалами наявними у справі.

Окрім того, в протоколі в графі свідки відсутній запис про свідків, тобто, не зазначено осіб, які б змогли об`єктивно та неупереджено підтвердити дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадському місці, образливе чіпляння та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, з боку ОСОБА_1 .

Отже, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено всіх ознак дрібного хуліганства, а саме: чи вчинено діяння в присутності сторонніх осіб, і чи були порушений громадський порядок і спокій громадян, в результаті дій ОСОБА_1 .

Також, сказане на адресу ОСОБА_2 . ОСОБА_1 не є образливим чіплянням тощо, не становить складу адмінітсратвиного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

З урахування вищенаведеного, відповідно до ст. 247 п. 1 КУпАП, провадження по справі належить закрити, якщо судом встановлено, що в діях особи у відношенні якої, складено протокол про адміністративні правопорушення, відсутні склад та подія адміністративного правопорушення.

Виходячи з вищевикладеного, провадження по даній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності належить закрити, в зв`язку з відсутністю в її діях складу та події адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст. 9, 23, 24, ст. 173, 247, 251, 252, 277, 280, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Чернівці протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Ю. О. Калмикова