ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/2206/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" грудня 2024 р. смт Петриківка

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Іщенко І.М., розглянувши матеріали, що надійшли з ВП № 3 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

не працює, проживає за адресою:

АДРЕСА_1 ,

за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП

ВСТАНОВИЛА

Як вбачається із протоколу серії ВАВ № 017846 від 28.11.2024 року ОСОБА_2 22.11.2024 року, близько 09-00 год., перебуваючи в громадському місці по вул. Дружня в районі буд. № 2 в с-щі Петриківка Дніпровського району Дніпропетровської області почав образливо чіплятися до ОСОБА_3 , 2002 р.н., висловлювався нецензурною лайкою в її адресу, погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок і вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 факту правопорушення не визнав, заперечував що порушив громадський порядок.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши докази по справі, слід дійти висновку, що справа підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Диспозицією ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративній відповідальності підлягають особи, що здійснили дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22 грудня 2006 року зазначено, що при розгляді справ адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Положеннями ст. 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вищевказаного правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіон (п. 1 ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22 вересня 2005 року).

Також суд враховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Отже, хуліганські спонукання - головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб. З огляду на вищенаведене, для встановлення істини по справі та належної оцінки дій ОСОБА_2 має значення мотив його поведінки, направленість умислу особи.

Досліджуючи матеріали справи, а також, виходячи з пояснень

ОСОБА_2 та письмових пояснень заявниці ОСОБА_4 щодо сварки з сусідом ОСОБА_5 , який проходячи повз їхнього двору по АДРЕСА_2 погрожував її дочці ОСОБА_3 , 2002 р.н., та висловлювався в її адресу грубою нецензурною лайкою, можна зробити висновок, що між особою, яка притягується до адміністративно відповідальності та нею тривалий час існують неприязні стосунки. Як вбачається із пояснень ОСОБА_4 19 листопада 2024 року між матір`ю заявниці ОСОБА_4 ОСОБА_6 та сином ОСОБА_2 ОСОБА_7 , 2012 р.н., відбулась сварка, після чого 22.11.2024 року ОСОБА_2 ображав її доньку ОСОБА_3 .

Пояснення свідків порушення громадського порядку із боку ОСОБА_2 до справи не надано, відеозапис відсутній. Вказані обставини підтверджують надані суду матеріали справи, а відтак встановлене свідчить про те, що дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності не були спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян та не вчинялися ОСОБА_2 з хуліганських мотивів.

Отже, в діях ОСОБА_2 не вбачається умислу на порушення громадського порядку, як це визначено ст. 173 КУпАП. Не доведено, що його дії обумовлені саме хуліганськими мотивами та прагненням порушити громадський порядок, самоствердитись шляхом ігнорування гідності інших осіб, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - дрібного хуліганства.

Згідно зі ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого додержання законності

За даних обставин, доходжу до переконання, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме: відсутня суб`єктивна сторона, адже дії особи не мали хуліганського мотиву.

Згідно зі ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вище наведене, доходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_2 підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення

Постанова може бути оскаржена до Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя: І. М. Іщенко