Провадження № 3/127/8742/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року місто Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гайду Г.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Замостянським РВ УДВС України у Вінницькій області 15.10.2014, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 16.10.2024 о 23:30 год. за адресою: АДРЕСА_1 , ухилилася від виконання батьківських обов?язків, а саме: залишила дитину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , без нагляду за місцем проживання з 16.10.2024 по 17.10.2024, а також, не забезпечує дитину належними умовами та не дбає про його зовнішній вигляд.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про час, день та місце розгляду справи повідомлялась завчасно та належним чином за єдиною відомою суду адресою.

Разом з тим, на адресу суду повернулося рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, на якому зазначено, що судова повістка не була вручена ОСОБА_1 , оскільки «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, інформація щодо розгляду справ про притягнення до адміністративної відповідальності доступна для ознайомлення усім заінтересованим особам і може бути безперешкодно отримана особою, яка притягається до адміністративної відповідальності за її власним бажанням на офіційному веб-сайті суду.

Суд звертає увагу, що з метою підвищення використання інструментів електронного судочинства у відправленні правосуддя Рада суддів України визначила виклики та повідомлення, обмін процесуальними документами з учасниками судових проваджень у першу чергу здійснювати за допомогою електронної пошти та/або з використанням вказаних учасниками судових проваджень мобільних телефонів (в тому числі й з використанням месенджерів, які дозволяють отримати інформацію про доставку відповідного повідомлення, процесуального документа, та отримати інформацію про їх прочитання.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989 передбачено, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження

Таким чином, не проявлення належної заінтересованості у результатах розгляду справи протягом тривалого строку, не звернення до суду за інформацією щодо стану розгляду справи не може вважатись порушенням права на справедливий розгляд справи.

Враховуючи викладене, а також позицію Верховного Суду, де зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й для осіб, які беруть участь у справі, з урахуванням того, що ОСОБА_1 була обізнана про складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 не надходило та виходячи з положень ст. 268 КУпАП, що під час розгляду даної категорії справ присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Суд, дослідивши матеріали справи, що надійшли до суду приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 184 КУпАП передбачено відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Відповідно до Сімейного кодексу України, найважливішим серед батьківських прав та обов`язків є право батьків на виховання дитини, водночас здійснення цього права є і обов`язком батьків. Разом з тим, виховання це процес, який передбачає не тільки здійснення батьками певних дій, а й певну реакцію на них з боку дитини.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 151230 від 17.10.2024 слідує, що ОСОБА_1 16.10.2024 о 23:30 год. за адресою: АДРЕСА_1 , ухилилася від виконання батьківських обов?язків, а саме: залишила дитину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , без нагляду за місцем проживання з 16.10.2024 по 17.10.2024, а також, не забезпечує дитину належними умовами та не дбає про його зовнішній вигляд.

Вказані обставини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, крім вищевказаного протоколу також підтверджуються рапортом працівника поліції Форманюк Т. відповідно до якого, 17.10.2024 під час здійснення перевірки сім?ї ОСОБА_1 та її малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживають за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено матір, яка спала та її малолітнього сина, який мав недоглянутий вигляд та був одягнений у брудний одяг, а також, справляв свої фізіологічні потреби під себе, мати не вживала ніяких заходів, аби запобігти цьому та не переодягала дитину протягом 3 годин. Бабуся ОСОБА_1 , яка проживає разом з ОСОБА_1 та її малолітнім сином, підтвердила, що остання не вперше приходить пізно додому та не доглядає за сином.

Також, у матеріалах адміністративної справи є письмові пояснення ОСОБА_1 , у яких вона повністю визнала свою винну, підтверджує той факт, що неналежним чином виконує свої батьківські обов?язки, оскільки не дбає про свого сина, не дивиться за його зовнішнім виглядом, не слідкує за прийомами їжі дитини, не прибирає в будинку, та повідомила, що дійсно 16.10.2024 о 23:00 год. залишила свого малолітнього сина за місцем проживання без свого нагляду та пішла гуляти зі своїм знайомим та повернулась 17.10.2024 о 03:00 год., у цей час малолітній ОСОБА_2 перебував вдома сам та спав.

З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень правопорушником.

При вирішенні питання про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, суд враховує всі обставини справи, а тому приходить до переконання, що з метою попередження вчинення ОСОБА_1 аналогічних правопорушень у майбутньому, суд вважає за доцільне застосувати до останньої адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі, передбаченому санкцією ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 40-1, 184, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 гривень.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: