Справа №463/9775/24
Провадження №3/463/2378/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року суддя Личаківського районного суду м. Львова Нор Н.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Національного агенства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце роботи (посада): суддя Західного апеляційного господарського суду, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в:

з протоколу про адміністративне правопорушення № 47-01/50/24 від 30.08.2024 року вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи особою, на яку поширюються вимоги Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомив Національне агентство про суттєві зміни у майновому стані, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в зв`язку із придбанням 15.03.2024 року майна (транспортного засобу), автомобіля марки MERCEDES-BENZ GLE 350D (VIN НОМЕР_1 ), на суму 1140000,00 грн, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2024 року. Відповідно до постанови Верховної Ради України від 02.10.2012 року № 5324-VI ОСОБА_1 обрано на посаду судді Львівського апеляційного господарського суду безстроково. Згідно з Указом Президента України від 28.09.2018 року № 295/2018 ОСОБА_1 переведено на роботу на посаду судді Західного апеляційного господарського суду. Таким чином, відповідно до пп. «г» п. 1 ч.1 ст. 3 Закону ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону, а також відповідно до примітки до ст. 51-3 Закону України "Про запобігання корупції" посада судді належить до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, за що передбачена відповідальність за ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

З письмових пояснень на протокол № 47-01/50/24 від 30.08.2024 року вбачається, що ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення заперечує та просить закрити адміністративне провадження №47-01/50/24 у зв`язку із відсутністю події адміністративного правопорушення.

Через канцелярію суду 29.11.2024 року надійшло клопотання від захисника ОСОБА_1 адвоката Балича Ю.І., та 02.12.2024 року - додаткові заперечення на протокол, в яких останній обгрунтовує момент переходу права власності рухомого майно до нового власника та закриття провадження у зв`язку із закінченням строків розгляду справи про адміністративне правопорушення.

В судовому засіданні адвокат Балич Ю.І. обгунтовував позицію ідентичну тій, яка була викладена у наданих раніше стороною захисту поясненнях та клопотаннях.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд дійшов такого висновку.

За змістом ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відповідальність особи наступає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до постанови Верховної Ради України від 02.10.2012 № 5324-VI ОСОБА_1 обрано на посаду судді Львівського апеляційного господарського суду безстроково. Згідно з Указом Президента України від 28.09.2018 № 295/2018 ОСОБА_1 переведено на роботу на посаду судді Західного апеляційного господарського суду.

Згідно з положеннями пп. ґ п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є: судді, судді Конституційного Суду України, Голова, заступник Голови, члени, дисциплінарні інспектори Вищої ради правосуддя, керівник служби дисциплінарних інспекторів Вищої ради правосуддя та його заступник, посадові особи секретаріату Вищої ради правосуддя, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, посадові особи секретаріату цієї Комісії, посадові особи Державної судової адміністрації України, присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді).

Відповідно до ч. 4 ст. 52 ст. 3 Закону України» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку зобов`язаний повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Положення частини четвертої цієї статті застосовуються до суб`єктів декларування, які є службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, а також суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, відповідно до статті 51-3 цього Закону.

Приміткою до ст. 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» категорію службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, серед визначених законодавством категорії, є судді.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КупАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КупАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КупАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтею 51 та статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КупАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин зокрема і закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КупАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права. Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності. Про це ЄСПЛ зокрема зазначає у рішеннях «Єлоєв проти України» від 06 листопада 2008 року, «Фельдман проти України» від 08 квітня 2010 року, «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, тощо. У справі "ВАТ "Нефтяна компанія Юкос" проти Росії" (рішення від 20.09.2011 р. заява № 14902/04) зазначено, що кримінальний закон не повинен тлумачитися розширено на шкоду обвинуваченому, наприклад, за аналогією. Крім того, термін «закон» передбачає якісні вимоги, включаючи доступність і передбачуваність.

Згідно з п. 137 Рішення Європейського Суду з прав людини від 09 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України» - строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпечення юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від незаявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними. Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Відповідно до п. 4 порядку інформування Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані суб`єкт декларування здійснює особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єкта декларування після автентифікації у персональному електронному кабінеті Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Як вбачається з матеріалів справи, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані подано ОСОБА_1 12.04.2024 року та в той же день було оприлюднена на офіційному сайті НАЗК.

Отже, з матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що подія мала місце 12.04.2024 року. Таким чином, строк накладення адміністративного стягнення сплив 12.10. 2024 року.

Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги те, що на момент розгляду справи в суді минули строки про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суд вважає за необхідне провадження по справі закрити у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Також, суд зазначає, що узагальненим науково-консультативним висновком Науково-консультативної ради при Вищому адміністративному суді України, яким встановлено, що під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у звязку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, вина особи не встановлюється.

Таким чином, при вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, першочерговим є встановлення дотримання строку накладення адміністративного стягнення, за умови закінчення якого суд або уповноважений орган взагалі позбавлені можливості досліджувати та вирішувати питання про наявність в діях особи ознак адміністративного проступку.

Отже, при спливі строку накладення адміністративного стягнення провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, а тому особа не може бути визнана винною у скоєнні того чи іншого правопорушення за таких обставин. Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 38, 172-6, 247, 280 КупАП, суд, -

ухвалив:

провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду адміністративної справи строку накладення адміністративного стягнення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через місцевий суд.

Суддя Нор Н.В.