Справа № 629/5660/24
Номер провадження 3/629/1453/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.12.2024 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Каращук Т.О., при секретарі судового засідання Лукаренко А.Р., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у Харківській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1 , директора ТОВ «Краєвид Агро», адреса: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.163-1 ч.1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

В протоколі №1619/20-40-07-12 від 17.09.2024 року зазначено, що за результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Краєвид Агро» за період діяльності 01.04.2024 року по 30.04.2024 року з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2024 року відємного значення з податку на додану вартість, акт від 09.07.2024 року №32301/ 20-40-12-05/34174009 за адресою: 64650, Харківська область, Лозівський район, с.Веселе, вул.Центральна, буд.1, директор ТОВ Краєвид Агро ОСОБА_1 вчинила порушення вимог абз. «г» п. 198.5 ст. 198, п. 189.1 ст. 189, п.200.1, 200.2 абз. «б» п.200.4 ст.200 Кодексу, оскільки нею занижено суму податкових зобов?язань з ПДВ всього у сумі 3510000 грн, що призвело до завищення на суму 722390 грн показника рядка 19 Декларації за квітень 2024 року та до заниження на суму 2787610 грн, показника рядка 18 Декларації за квітень 2024 року, п. 44.5, ст. 44 Кодексу, в частині ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у повному обсязі.

На підтвердження викладеного надано протокол №1619/20-40-07-12 від 17.09.2024 року, копію акту неявки посадової особи, копію повідомлення про запрошення, копію акту від 09.07.2024 року за №32301/ 20-40-12-05/34174009, копію наказу про призначення керівника.

ОСОБА_1 надала клопотання, в якому вказала, що при складанні акту вона була відсутня і не мала можливість надати пояснень, тому акт не може бути використаний як доказ її вини. Крім того, зазначила, що ТОВ «КРАЄВИД АГРО» ініційовано наразі процедуру адміністративного оскарження податкових повідомлень рішень №2, 2, 2 від 18.09.2024, що були винесені на підставі вище вказаного акту перевірки. Так, Акт від 09.07.2024 року №32301/20-40-07-12-05/34174009 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «КРАЄВИД АГРО» було отримано ТОВ «КРАЄВИД АГРО» засобами поштового зв?язку 14.08.2024. З висновками акту в частині виявлених порушень щодо декларування за квітень 2024 року від?ємного значення з податку на додану вартість ТОВ «КРАЄВИД АГРО», категорично не погодилось та 28.08.2024 у порядку передбаченому ст. 86 Податкового кодексу України подало свої заперечення до акту перевірки (вх. ГУ ДПС у Харківській області від 29.08.2024 № 56074/ЕКП/64). Згідно листа ГУ ДПС у Харківській області від 12.09.2024 № 3113/12/20-40-07-12-11, що був отриманий ТОВ «КРАЄВИД АГРО» засобами поштового зв?язку 27.09.2024, заперечення ТОВ «КРАЄВИД АГРО» були залишені без задоволення. ГУ ДПС у Харківській області були виписані податкові повідомлень рішень №№2, 2, 2 від 18.09.2024, що були отримані ТОВ «КРАЄВИД АГРО» засобами поштового зв?язку 27.09.2024. Згідно положень ст. 56 Податкового кодексу України ТОВ «КРАЄВИД АГРО» має право протягом 10 робочих днів від дати отримання податкових повідомлень-рішень оскаржити їх в адміністративному порядку до ДПС України, що

ТОВ «КРАЄВИД АГРО» і має намір реалізувати у строк до 09.10.2024. В залежності від результатів адміністративного оскарження, у випадку незгоди з ними, ТОВ «КРАЄВИД АГРО» також матиме право звернутись з відповідним позовом до суду.

До клопотання ОСОБА_1 долучено копію акту від 09.07.2024 року, копію заперечень до акту, копію листа ГУ ДПС у Харківській області від 12.09.2024 року, копії податкових повідомлень-рішень №№2, 2, 2 від 18.09.2024 року. Також ОСОБА_1 долучено адміністративну скаргу на податкові повідомлення- рішення.

У судове засідання ОСОБА_1 не зявилася, про причини не явки не повідомила, про час, місце і дату була повідомлена належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у відповідній точності із законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Частиною 1 ст. 163-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

У якості доказу, окрім протоколів про вчинення адміністративного правопорушення, було надано копії актів перевірки ТОВ «Яковлівські Лани» та ТОВ Агрофірма Яковлівська.

Так, відповідно до акту перевірки №32301/ 20-40-12-05/34174009 від 09.07.2024 року виявлено порушення директором ТОВ Краєвид Агро ОСОБА_1 вимог абз. «г» п. 198.5 ст. 198, п. 189.1 ст. 189, п.200.1, 200.2 абз. «б» п.200.4 ст.200 Кодексу, оскільки нею занижено суму податкових зобов?язань з ПДВ всього у сумі 3510000 грн, що призвело до завищення на суму 722390 грн показника рядка 19 Декларації за квітень 2024 року та до заниження на суму 2787610 грн, показника рядка 18 Декларації за квітень 2024 року, п. 44.5, ст. 44 Кодексу, в частині ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у повному обсязі.

Відповідно до вимог п.86.3. Податкового кодексу України, акт (довідка) документальної виїзної перевірки, що визначено статтями 77 і 78 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, та

реєструється у контролюючому органі протягом п`яти робочих днів з дня, що настає за днем закінчення установленого для проведення перевірки строку (для платників податків, які мають філії та/або перебувають на консолідованій сплаті, - протягом 10 робочих днів).

Згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Відповідно до п.п. 14.1.157 п. 14.1. ст.. 14 ПК України, податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності.

Приписами п.п. 14.1.175 п. 14.1. ст. 14 ПК України визначено, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Відповідно до п. 56.1., п. 56.15., п. 56.18. ст. 56 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Скарга, подана із дотриманням строків, визначених абзацом першим пункту 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження. Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржуються, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Як вбачається з наданих ОСОБА_1 документів, нею, як директором ТОВ Краєвид Агро було надіслано до ДПС України скаргу на повідомлення -рішення Головного управління Державної Податкової Служби у Харківській області №№2, 2, 2 від 18.09.2024 року.

Зважаючи на факт оскарження в адміністративному порядку податкових повідомлень-рішень, ОСОБА_1 неодноразово просила відкласти справу, оскільки процедура оскарження триває.

Частиною 2 статті 38 КУпАП визначено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

З матеріалів справи вбачається, що правопорушення було вчинено ОСОБА_1 в період з

24.06.2024 -02.07.2024 року, а акт перевірки складено 09.07.2024 року.

Однак, суддя виходить з того, що відповідно до п. 86.1 ст. 86 ПК України, акт перевірки документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати. Акт перевірки не може розглядатися як заява або повідомлення про вчинення кримінального правопорушення щодо ухилення від сплати податків. Матеріали перевірки - це: акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною; заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду).

Так, як вбачається з матеріалів справи, на акт перевірки було подано заперечення ОСОБА_1 , що вказує на те, що акт перевірки не можна вважати днем виявлення правопорушення, оскільки вказане в ньому переглядалося комісією контролюючого органу на підставі поданих заперечень.

Згідно з п.п. 86.7.5. п. 86.7 ст. 86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.

Так, з матеріалів справи встановлено, що заперечення на акт перевірки ОСОБА_1 було подано 28.08.2024 року, а результатами висновку комісії керівником контролюючого органу 18.09.2024 року було складено податкові повідомлення -рішення №№2, 2, 2.

З вищенаведених норм права вбачається, що за результатами перевірки податковий орган виносить податкове повідомлення-рішення, в якому визначає суму грошових зобов`язань платника податків, і направляє його такому платнику, що і є підтвердженням виявлення правопорушення, а сам акт про результати перевірки ТОВ «Краєвид Агро» не є належним доказом факту заниження податків, оскільки, він лише відображає виявлені податковим органом обставини, які підлягають ще доведенню на підставі відповідних первинних документів бухгалтерської та податкової звітності.

Дослідивши матеріали справи, з урахуванням вище викладеного, суддя вважає, що строк для притягнення до відповідальності необхідно рахувати з 18.09.2024 року, а саме з дня складення податкових повідомлень - рішень.

Приписами п. 57.3. ст. 57 ПК України визначено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Так, ОСОБА_1 розпочала процедуру оскарження рішення контролюючого органу, строк якої закінчився 07.12.2024 року, однак директором ТОВ Краєвид Агро так і не було долучено доказів скасування податкових повідомлень-рішень.

Відповідно до п. 56.10 Податкового кодексу України рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, прийняте за розглядом скарги платника податків, є остаточним і не підлягає подальшому адміністративному оскарженню, але може бути оскаржене в судовому порядку.

Факт подальшого оскарження рішення ДПС України в судовому порядку, суддя не бере до уваги, оскільки на час розгляду справи доказів скасування податкових повідомлень -рішень ДПС України та доказів оскарження в судовому порядку до суду не надано.

Таким чином, дослідивши докази в їх сукупності, суддя вважає, що дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ч. 1 ст.163-1 КУпАП.

При вирішенні питання про накладення адміністративного стягнення, суд враховує характер скоєного правопорушення, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, майнове положення, обставини, що пом`якшують та обтяжують її відповідальність.

Суддя, враховуючи особу правопорушника, характер та обставини, вчиненого правопорушення, вважає за необхідне застосувати до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності адміністративне стягнення у виді штрафу.

Суддя покладає на ОСОБА_1 сплату судового збору у відповідності до положень ст.40-1 КУпАП та ЗУ Про судовий збір у розмірі, визначеному станом на момент надходження матеріалу до суду, а саме 605, 60 грн.

Керуючись ст.ст. 24, 40-1, 163-1 ч.1, 284 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави (протоколи №1619/20-40-07-12 від 17.09.2024 року, р/р UA0020573, отримувач коштів: ГУК Харків обл/МТГ Лозова/21081100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету: 21081100) у розмірі 85 гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави р/р UA0026001, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106,код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.),код класифікації доходів бюджету 22030106) у розмірі 605, 60 грн.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що згідно із положеннями ст.307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі відсутності самостійного заробітку в осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративне правопорушення, штраф стягується з батьків або осіб, які їх замінюють. Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України, за винятком штрафу, що стягується на місці вчинення правопорушення, якщо інше не встановлено законодавством України. У разі несплати штрафу на місці вчинення адміністративного правопорушення документ, що підтверджує його сплату, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення цього штрафу.

Відповідно до ст.308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

На постанову суду може бути подана скарга до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Т.О. Каращук