ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження №33/818/1521/24 Доповідач: Люшня А.І.
Категорія: ч.5 ст.212-3 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2024 року Харківський апеляційний суд у складі:

- головуючого судді Люшні А.І.,

- за участю особи, яку притягнуто

до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Харкові справу за апеляційною скаргою особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 на постанову Дзержинського районного суду м.Харкова від 16 вересня 2024 року,-

УСТАНОВИВ:

Цією постановою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі тридцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 510 грн.

Також стягнено з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 605,60 грн.

Зміст оскаржуваного судового рішення суду

Як зазначено в постанові суду першої інстанції, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії від 31 липня 2024 року ПТ №0019 20 червня 2024 року адвокат Чуприна А.Т. діючи в інтересах ОСОБА_2 звернулася до Харківської міської ради із адвокатським запитом. До адвокатського запиту було додано посвідчені адвокатом копії документів, передбачені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Адвокатський запит був направлений за допомогою електронної пошти, зареєстрований 21 червня 2024 року та переданий до виконання до Юридичного департаменту Харківської міської ради. Відповідь на адвокатський запит не надходила і лише 11 липня 2024 року на електронну пошту адвокату було направлено відповідь датовану 28.06.2024, згідно з якою їй було відмовлено у наданні зазначеної у запиті інформації на підставі ненадання належним чином оформленої копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (завірена електронним цифровим підписом). Таким чином, ОСОБА_1 несвоєчасно та безпідставно відмовила у наданні інформації та документів на адвокатський запит, чим вчинила правопорушення, передбачене ч.5 ст.212-3 КУпАП.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

В апеляційній скарзі особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 просить скасувати постанову суду та закрити провадження по справі, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП. В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що адвокат Чуприна А.Т. в своєму запиті на адресу Харківської міської ради вказала адресу листування, а саме: поштову адресу та електрону пошту, але не зазначила, яким чином вона хоче отримати відповідь на адвокатський запит. Вказала, що адвокату Чуприні А.Т. не відмовлено у наданні інформації на адвокатський запит від 21 червня 2024 року, а роз`яснено, що направленні нею документи не засвідченні в установленому порядку, у зв`язку з чим адвокатський запит не може бути розглянутий по суті, оскільки він оформлений не у відповідності до вимог чинного законодавства. Наголосила, що відправлення відповідей у Харківській міській раді здійснюється простим поштовим відправленням, яке приймається для пересилання без видачі розрахункового документу та доставляється без розписки. Зазначила, що записи в комп`ютерній програмі «Jusnote», яка запроваджена у Юридичному департаменті Харківської міської ради, свідчать про реєстрацію звернень юридичних та фізичних осіб та направлення відповідей на них. Послалася на те, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням вимог ч.2 ст.254 КУпАП.

Позиції учасників апеляційного провадження

В судовому засіданні апеляційного суду особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити.

Мотиви суду апеляційної інстанції

Заслухавши суддю доповідача, доводи особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, відповідно до вимог ч.7 ст.294 КУпАП, перевіривши законність і обґрунтованість постанови судді в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення, визначеного приписами ч.1 ст.9 КУпАП України.

Відповідно до положень ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод(далі Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Згідно з приписами ч.2 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.ст.245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст.ст.251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При цьому, суд (суддя) повинен обґрунтовувати свої висновки про винуватість лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих не спростованих презумпцій факту (рішення ЄСПЛ "Коробов проти України" №39598/0з від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування.

У п.4.1 рішення Конституційного суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010 КСУ дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Згідно приписам ч.2 ст.283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити опис обставин, установлених під час розгляду справи.

Як слідує із матеріалів справи, у мотивувальній частині постанови не наведено обставин адміністративного правопорушення, встановлених судом під час розгляду справи, а наведено лише обставини, які викладенні в протоколі про адміністративне правопорушення ПТ №0019 від 31 липня 2024 року.

Тобто, суд у постанові послався на обставини, які викладенні в протоколі про адміністративне правопорушення, а не встановлені під час розгляду справи.

Ці порушення вимог ч.2 ст.283 КУпАП, є істотними, оскільки перешкодили постановити законне та обґрунтоване судове рішення.

Крім того, диспозиція ч.5 ст.212-3 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Системний аналіз зазначеного закону свідчить, що адміністративна відповідальність настає для особи внаслідок неправомірної відмови в наданні інформації, при цьому якщо інформація надана, то особа може бути притягнута за несвоєчасне надання інформації, наявність першої кваліфікуючої ознаки (неправомірної відмови в наданні інформації) виключає дію особи за кваліфікуючою ознакою «несвоєчасне надання інформації».

Як слідує із постанови суду та протоколу про адміністративне правопорушення на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення за ч.5 ст.212-3 КУпАП за «безпідставне ненадання інформації», хоча диспозиція цієї статті не містить такої кваліфікуючої ознаки як «безпідставність».

Крім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 притягнуто за «несвоєчасну відмову у наданні інформації та документів на адвокатський запит», хоча згідно диспозиції цього закону особу можливо притягнути до адміністративної відповідальності за несвоєчасне надання інформації, а не за несвоєчасну відмову у наданні інформації як зазначено в протоколі та рішенні суду.

Виходячи з вищенаведеного, питання щодо порушення строків ненадання інформації втрачає сенс.

Цим обставинам суд першої інстанції належної оцінки не надав та дійшов необґрунтованого та передчасного висновку про доведеність вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги підлягають задоволенню, а постанова суду першої інстанції скасуванню, із закриттям провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову Дзержинського районного суду м.Харкова від 16 вересня 2024 року щодо ОСОБА_1 - скасувати.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду А.І. Люшня