ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/8216/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" грудня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Лужецька О.Р., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з ГУ ДПС у м. Києві ДПС України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №5069 від 11.11.2024 р., при проведенні фактичної перевірки СТО Шиномонтаж за адресою: АДРЕСА_2 , де здійснює діяльність ФОП ОСОБА_1 , встановлено, що ОСОБА_1 31.10.2024 р. о 17 год. 35 хв., порушив порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: проведення розрахункової операції без застосування реєстратора розрахункових операцій та/або програмного РРО без створення та видачі у паперовій та/або електронній формі відповідного розрахункового документа встановленого зразка (фіскальний чек), чим порушено п. 2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95 ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», тобто вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

В судове засідання, призначене на 12.12.2024 р. ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином.

В судове засідання призначене на 12.12.2024 р., з`явились захисник ОСОБА_1 - адвокат Гречко Д.В., яка просиласуд закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Пояснила, що ФОП ОСОБА_1 здійснює послуги з шимонтажу, а також зберігання шин. В день перевірки була черга з клієнтів та велика навантаженість працівників, в момент проведення перевірки було відкрито декілька наряд-замовлень про що було повідомлено працівників податкової. Однак у зв`язку із тим, що працівники податкової спілкувались з менеджером по роботі з клієнтами, останній просто фізично не зміг провести нарад-замовлення в момент зняття звітів з РРО. При цьому клієнти були в приміщенні і чекали поки завершиться перевірка і менеджер дооформить наряд-замовлення і надасть документи. Тобто перевірка податкової призупинила оформлення документів менеджером, що і призвело до розбіжностей між наявною сумою готівки в касі РРО з сумою зазначеною у звіті РРО.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

При вивчені та дослідженні доказів у справі, зокрема письмових пояснень захисника ОСОБА_1 - адвоката Гречко Д.В., судом встановлено, що обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та в акті фактичної перевірки від 31.10.2024 р., не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Таким чином вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП не доведено.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справі "Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain" (рішення від 06.12.1998) Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного. З цього принципу слідує також, що обов`язком обвинувачення є інформування особи про висунуті обвинувачення, щоб вона могла підготувати та належним чином представити аргументи на свій захист.

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Також Європейського суду з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В матеріалах справи відсутні докази, на основі яких у визначеному законом порядку суд міг би встановити наявність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні.

Таким чином, суд не погоджується з викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення твердженнями, оскільки вказані обставини не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, аналізуючи та оцінюючи обставини і докази по справі в їх сукупності, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

За таких обставин, провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 33, 245, 247, 283-285 КУпАП

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП - закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА