Справа № 587/4650/24
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 грудня 2024 рокусуддя Сумського районного суду Сумської області Черних О.М., розглянувши матеріали які надійшли з військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: м. Київ, військовослужбовця, РНОКПП НОМЕР_2 , паспорт НОМЕР_3 ,
за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення А0243№39 від 09.12.2024 року, встановлено, що 30.11.2024 року командиром військової частини НОМЕР_1 було віддано розпоярдження начальнику речової служби лейтенанту ОСОБА_1 на вимогу ст. 102 абз. 5 Статуту внутрішньої служби ЗСУ терміном до 05.12.2024 року представити облік військового майна по підрозділах. Перед поставленням обліку пройти звірку з відповідними начальниками служб бригади та фінансово-економічною службою. Разом з тим, під час контролю виконання розпорядження, 06.12.2024 року було встановлено, що лейтенант ОСОБА_1 звірку з відповідними начальниками служб бригади та фінансово-економічною службою не пройшов, оскільки не належним чином ведеться додаток 46»Книга обліку наявності та руху військово майна (речова служба) до наказу Міністерства Оборони України № 440 від 17.08.2017 року «Про затвердження інструкції з обліку військового майна у Збройних Силах України, чим ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоч про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Дослідивши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, доходжу наступних висновків.
Відповідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративна відповідальність за ч.2 ст.172-15 КУпАП настає за недбале ставлення військової службової особи до військової служби, вчинене в умовах особливого періоду.
Разом з тим, до протоколу про адміністративне правопорушення долучено лише копію розпорядження командира № 4221 дек та копію паспорта ОСОБА_1 .
Тобто, суду не надано жадних належних та допустимих доказів, в тому числі й документальних, речових, пояснень свідків, відеозапису, які б підтверджували вину ОСОБА_1 . Суду не надано жодних положень чи інших документів, які б підтверджували функціональні обов`язки ОСОБА_1 , жодних наказів про його призначення на посаду, відповідних інструкції, якими б повинен керуватись начальник речової служби, тощо.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загально правовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об`єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Ретельно дослідивши та перевіривши усі наявні в справі докази, приходжу до переконання про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, оскільки належних, достовірних і допустимих доказів, яких було б достатньо для визнання його винуватим у вчиненні цього правопорушення в судовому засіданні встановлено не було, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.
Керуючись ч.2 ст. 172-15, ст. 283, ст.284 КУпАП суддя
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Сумського апеляційного суду через Сумський районний суд Сумської області.

Суддя О.М. Черних