Справа № 214/4420/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 жовтня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Полку ПП в місті Кривий Ріг Управління ПП в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, не працевлаштованого, який зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Зі змісту протоколу слідує, що 24.04.2024 о 08:00 год. ОСОБА_2 за адресою: Дніпропетровська область м. Кривий Ріг, мкрн. Ювілейний, напроти буд. 5, керував транспортним засобом Daewoo Nexia, р.н. НОМЕР_2 , будучи особою позбавленою права керування транспортними засобами відповідної категорії, чим порушив п.2.1 «а» ПДР України. Правопорушення вчинено повторно протягом року.

У судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 не з`явився, причини його не явки суду не відомі, заяви про відкладення розгляду справи від нього до суду не надходили.

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_2 з огляду на наступне.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст.126 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Учасники справ про адміністративні правопорушення наділені диспозитивними правами на звернення до суду з метою реалізації своїх прав, визначених Конституцією України та КУпАП. Серед різноманіття прав осіб, що притягаються до адміністративної відповідальності, визначають право особи на звернення до суду з метою відкладення судового розгляду. Реалізація даного права особою, що притягається до адміністративної відповідальності створює передумови для проміжного рішення суду про перенесення або відкладання судового розгляду (за наявності поважних обставин). Так, особою, яка притягається до адміністративної відповідальності та захисником було реалізовано таке право.

Заслуговує на увагу та обставина, що правопорушення було вчинено 24 квітня 2024 року, під час складання матеріалів про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 працівники поліції повідомляли про розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно нього в Саксаганському районному суді м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за таких обставин, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 мав об`єктивну можливість реалізувати своє право на ефективний захист.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, які визначені статтею 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У розумінні ст.280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах 3-5 цієї статті.

Строки, встановлені КУпАП, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Визначення на законодавчому рівні у ст.38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

Згідно з п.7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.

Логічне тлумачення абзацу першого ст.247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (ст.280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Таким чином, при вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, першочерговим є встановлення судом дотримання строку накладення адміністративного стягнення.

Водночас, Європейський суд з прав людини в п.п.73, 74 рішення у справі «Енеа проти Італії» зазначив, що судовий перегляд заходу, строк дії якого закінчився або майже закінчився, вважається таким, що більше не служить жодній меті.

Приймаючи до уваги вимоги чинного законодавства, а також те, що станом на час розгляду справи в суді, тобто станом на 15 жовтня 2024 року, минув законодавчо встановлений строк, впродовж якого можливе накладення адміністративного стягнення, а тому, провадження в справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.5 ст.126 КУпАП підлягає закриттю, з наведених вище мотивів та підстав.

Таким чином, провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.126 КУпАП підлягає закриттю, на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст.ст.7, 9, 245, п.7 ст.247, 251, 252, 278, 280, 283, 287-289 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження. Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, захисником упродовж 10 днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя О.І. Євтушенко