Справа №700/898/24
Провадження №3/700/458/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року селище Лисянка

Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Чорненька О.І., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли від начальника сектору поліцейської діяльності №2 Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за частиною 5 статті 126 та Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

До Лисянського районного суду Черкаської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною 5 статті 126 КУпАП, які передані у провадження судді Чорненької О.І.

При підготовці вказаної справи до розгляду судом встановлено, що дії ОСОБА_2 кваліфіковано за частиною 5 статті 126 КУпАП.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю за необхідне повернути матеріали до сектору поліцейської діяльності №2 Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 1 КУпАП одними із завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як зазначено в статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За змістом ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з конституційного принципу поділу влади, завдань та функцій судочинства, будь-яка зміна формулювання суті правопорушення, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, не допустима і є порушенням встановленого у державі правового порядку, а також порушення права на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ААД №311919 від 21.11.2024 року дії ОСОБА_1 працівниками поліції кваліфікуються за чатиною 5 статті 126 КУпАП як вчинення повторно протягом року правопорушень, передбачених частиною другою-четвертою цієї статті.

Частинами другою-четвертою статті 126 КУпАП визначено адміністративними правопорушеннями:

- керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом, або передача керування транспортним засобом особі, яка не має права керування таким транспортним засобом, -

- керування транспортним засобом особою, стосовно якої встановлено тимчасове обмеження у праві керування транспортними засобами, -

- керування транспортним засобом особою, позбавленою права керування транспортними засобами, -

В матеріалах адміністративної справи не містяться належні докази, притягнення протягом року ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 2 чи частиною 3 чи частиною 4 статті 126 КУпАП, а саме постанови суду про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 2, 3 чи 4 статті 126 КУпАП та накладення адміністративного стягнення.

До протоколу про адміністративне правопорушення працівниками поліції долучено витяг з ІПНП "Армор" на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 станом на 05.12.2024, який не може прийнятися судом як належний доказ, оскільки відсутні самі постанови суду про притягнення особи до адміністративної відповідальності, які набрали законної сили.

При цьому, суд звертає увагу, що обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст. 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження і на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

При цьому, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Разом з тим, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права, конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Таким чином, адміністративна справа не може бути розглянута судом, оскільки відсутні належні докази вчинення ОСОБА_1 повторно протягом року правопорушень, передбачених частинами 2-4 статті 126 КУпАП, оскільки суд позбавлено можливості повно, всебічно та об`єктивно розглянути дану справу і ухвалити законне рішення.

За вказаних обставин матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , належить повернути на доопрацювання .

Керуючись ст.ст. 251, 256, 278,280 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за частиною 5 статті 126 КУпАП (справа № 700/898/24 провадження № 3/700/458/24) повернути до сектору поліцейської діяльності №2 Звенигородського РВП ГУПН в Черкаській області на доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Олена ЧОРНЕНЬКА