ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 610/691/24 Суддя суду 1 інстанції: Стригуненко В.М.
Провадження № 33/818/1142/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2024 року м. Харків

Суддя Харківського апеляційного суду Савенко М.Є., розглянувши в судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Балаклійського районного суду Харківської області від 17.06.2024, -

ВСТАНОВИВ :

Цією постановою

ОСОБА_1 , 1957 року народження,

- визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП та підданий адміністративному стягненню у вигляді штрафу в сумі 850 грн.

Стягнуто на користь держави судовий збір у сумі 605 грн. 50 коп.

Як зазначено в постанові суду першої інстанції, 15.05.2024 об 11 год 20 хв за адресою: Харківська область, Ізюмський район, м. Балаклія, вул. Соборна, буд. 87, у приміщенні Балаклійського районного суду Харківської області, в залі судового засідання № 1, де відбувався розгляд справи під головуванням судді Стригуненка В.М., Рянський С.О., надаючи пояснення у якості свідка, висловлювався нецензурною лайкою, що свідчить про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил.

Не погодившись з постановою районного суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову районного суду та закрити провадження по справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що постанова підлягає скасуванню з тих підстав, що судом не з`ясовано всіх обставин по справі та не надано їм належної оцінки.

ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про час та місце розгляду апеляційної скарги до апеляційного суду не з`явився, що в силу вимог ст. 294 КУпАП не є перепоною для апеляційного розгляду.

Вивчивши матеріали справи вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Вищевказані вимоги закону судом виконані не в повному обсязі.

Діюче законодавство вимагає від учасників процесу або присутніх у судовому засіданні осіб поваги до суду як одного з інститутів державної влади. Питання визначення поняття «неповаги до суду», процедури притягнення винних осіб до відповідальності та визначення заходів впливу на порушника визначається Законом України «Про судоустрій та статус суддів», КУпАП, а також іншими процесуальними законами.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Згідно з п. 6 ч. 5 ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» незалежність судді забезпечується, в тому числі, відповідальністю за неповагу до суду чи судді.

Згідно із ст. 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Отже, за прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 185-3 КУпАП неповага до суду - це дія, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Об`єктивна сторона вказаного правопорушення виражається у неповазі до суду, яка, зокрема, може полягати у непідкоренні зазначених учасників судового процесу та інших громадян розпорядженню головуючого; порушенні зазначеними особами порядку під час судового засідання; вчинення зазначеними особами будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Як вбачається з матеріалів справи, в провадженні судді Стригуненка В.М. перебувала справа про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 був запрошений до суду в якості свідка для дачі пояснень.

Суд першої інстанції, визнаючи ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП та накладаючи на нього адміністративне стягнення, виходив з того, що ОСОБА_1 під час судового засідання на запитання судді: «У якому контексті Ханін висловлювався нецензурною лайкою на адресу Литовченка?», надаючи пояснення свідок ОСОБА_1 процитував висловлювання нецензурною лайкою (файл відеозапису № 3, з 08.00 по 08.06 хвилину).

Проте, суд апеляційної інстанції не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції.

Як вбачається з відеозапису судового засідання від 15.05.2024, ОСОБА_1 надавав пояснення по справі про події, які стали підставою для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Однак неправильно зрозумівши питання головуючого, процитував дослівно висловлювання ОСОБА_2 у формі нецензурної лайки.

Даний факт підтверджується його поясненнями та поясненнями ОСОБА_3 , який перебував в судовому засіданні. (а.с. 56, 70)

Тобто ОСОБА_1 звертався не до головуючого особисто, що свідчить про явну зневагу до суду, а відповідав на запитання, яке йому поставив суддя.

Між тим, згідно чинного законодавства усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на користь особи, яка притягується до відповідальності.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Постанова судді згідно ст.283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

При винесенні рішення по даній справі, суд першої інстанції не дотримався вимог Закону в цій частині.

Враховуючи вищевикладене, районний суд передчасно зробив висновок про винність ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, внаслідок чого прийняв неправильне рішення по справі.

Відповідно до ч. 8 ст. 294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

У зв`язку з вищевикладеними обставинами, здійснюючи перегляд постанови районного суду прийняте рішення у справі не можна визнати законним та обґрунтованим, у зв`язку з чим воно підлягає безумовному скасуванню, а справа закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Балаклійського районного суду Харківської області від 17.06.2024 щодо притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП скасувати, а провадження закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду М.Є. Савенко