ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 рокуСправа № 495/8739/24
Номер провадження 3/495/3215/2024

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Ю.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , місце роботи та посада: військовослужбовець,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

18.09.2024 до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 171213 від 16.09.2024 з доданими до нього матеріалами відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №171213 від 16.09.2024, 23.07.2024 близько 17 год 40 хв гр. ОСОБА_1 знаходячись у громадському місці за адресою: вул. Сергія Файнблата, 2 в м. Білгород-Дністровський, біля центральної міської лікарні, вчинив хуліганські дії, що виразились в непристойних жестах руками та нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що з протоколом складеним у відношенні нього не згоден, 23.07.2024 року він проходив повз будівлі лікарні, побачив ОСОБА_3 , яка почала його провокувати непристойними жестами, він на її адресу нецензурною лайкою не виражався, та будь-яких інших хуліганських дій не вчиняв. Крім того, надав суду копію його заяви на адресу начальника Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області щодо прийняття мір відносно хуліганських дій гр. ОСОБА_2 по відношенню до нього, яка була подана ним у той же день, 23.07.2024 року, та копію листа-відповіді по розгляду його вищевказаної заяви. Також пояснив, що навпаки, це він постійно потерпає від протиправних дій ОСОБА_3 , та вже сплатив штрафи за притягнення його до адміністративної відповідальності на суму близько 9 000,00 гривень.

Представник потерпілої ОСОБА_2 - адвокат Дьоміна Т.В. подала до суду письмові пояснення, з яких вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності, потерпіла ОСОБА_2 постійно потерпає від нападів ОСОБА_1 який навмисно створює їй жахливі умови для нормального життя та пересування містом. На підставі цього просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

У судовому засідання був допитаний свідок ОСОБА_4 , яка пояснила наступне. 23.07.2024 року вона перебувала на робочому місці ОСОБА_3 , яка надавала їй юридичну допомогу. По закінченню вони разом вийшли із робочого кабінету, та гр.. ОСОБА_3 пішла до свого автомобілю, а гр.. ОСОБА_4 пішла в іншу сторону. Потім вона почула крики та нецензурну лайку, повернулась та пішла до гр.. ОСОБА_3 , поряд з якою стояв чоловік у військовій формі, кричав та намагався напасти на гр.. ОСОБА_3 . Цього чоловіка свідок впізнала як гр.. ОСОБА_1 , який знаходиться у залі судового засідання. Також пояснила, що гр.. ОСОБА_1 у її присутності, у громадському місці (біля будівлі міської стоматологічної лікарні) кричав на гр.. ОСОБА_3 нецензурною лайкою, матом, виказував непристойні жести руками, та намагався напасти на гр.. ОСОБА_3 . Свідок ОСОБА_4 підійшла до них та встала між гр.. ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зробивши останньому зауваження щодо його аморальної поведінки. Після чого гр.. ОСОБА_1 почав кричати та висловлюватись і на адресу ОСОБА_4 нецензурною лайкою.

21.10.2024 представник потерпілої ОСОБА_2 адвокат Дьоміна Т.В. подала до суду письмові пояснення свідка ОСОБА_5 від 17.10.2024, з яких вбачається, що ОСОБА_5 є сусідом гр. ОСОБА_2 , про події які сталися 23.07.2024 біля будівлі міської лікарні йому не відомо, про вказані події він дізнався зі слів матері ОСОБА_6 . З`явитись у судове засідання та надати пояснення гр. ОСОБА_5 не має змоги у зв`язку зі станом здоров`я. Також пояснив, що йому, як сусіду гр.. ОСОБА_3 відомо, про неодноразові напади гр.. ОСОБА_1 на ОСОБА_3 , оскільки систематично викликається поліція, яка відбирає пояснення у нього щодо цих нападів гр.. ОСОБА_1

21.10.2024 представник потерпілої ОСОБА_2 адвокат Дьоміна Т.В. подала до суду письмові пояснення свідка ОСОБА_7 від 17.10.2024, з яких вбачається, що 23.07.2024 їй зателефонувала донька ОСОБА_2 і була дуже стурбована, просила, щоб вона забрала її дітей зі школи та дитячого майданчика, оскільки вона чекає наряд поліції. Події, які сталися 23.07.2024 гр ОСОБА_7 не бачила, з`явитись у судове засідання та надати пояснення вона не має змоги у зв`язку зі станом здоров`я. Також пояснила, що їй як матері ОСОБА_3 відомо, що гр.. ОСОБА_1 має зобов`язання перед судом у кримінальній справі за обвинуваченням ОСОБА_1 за ст.. 186 ч. 4 КК України не розмовляти та не наближатись до гр.. ОСОБА_3 .

Проаналізувавши матеріали адміністративної справи, заслухавши думку особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , пояснення свідка ОСОБА_4 , суд дійшов до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні даного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУПАП.

Згідно з ч. 1 ст.7КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з вимог ст.280КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Верховний Суд України у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, розглядаючи справу №524/5741/16-а зауважив, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №171213 від 16.09.2024; електронним рапортом старшого інспектора-черговогоо ОСОБА_8 від 23.07.2024; письмовою заявою ОСОБА_2 від 23.07.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 16.09.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_9 від 16.09.2024; письмовими поясненнями ОСОБА_7 від 16.09.2024; поясненнями свідка ОСОБА_4 , адмінпрактикою; письмовими поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 від 16.09.2024, з яких вбачається, що гр. ОСОБА_2 почала провокувати його не зрозумілими жестами, вході чого він не стримався та показав їй не пристойні речі вслід, а також виражався нецензурною лайкою; поясненнями свідків та іншими матеріалами справи.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство,тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії,що порушують громадський порядок і спокій громадян. Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Обов`язковою ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є вина особи, що притягується до адміністративної відповідальності, у формі прямого або непрямого умислу. При цьому особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено саме громадський порядок і прагне саме цього. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.

За таких обставин, зважаючи на вищевикладене, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме, дрібне хуліганство, тобто дії, які порушують громадський порядок та спокій громадян і тому його слід притягнути до адміністративної відповідальності та накласти на нього адміністративне стягнення.

При накладенні адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність та те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами, суд вважає за необхідне накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення уразі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Таким чином, з урахуванням вищенаведеного, суд критично відноситься до тверджень гр.. ОСОБА_1 щодо того, що жодних протиправних дій у відношенні гр.. ОСОБА_3 він не вчиняв, оскільки це спростовується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №171213 від 16.09.2024; електронним рапортом старшого інспектора-чергового ОСОБА_8 від 23.07.2024; письмовою заявою ОСОБА_2 від 23.07.2024року, поясненнями Свідка ОСОБА_4 , яка була допитана у судовому засіданні, а також поясненнями самого гр.. ОСОБА_1 , які містяться у матеріалах даної адміністративної справи, та вважає за необхідне притягнути гр.. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.. 173 КпАП України.

В зв`язку доведенням винності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення також підлягає стягненню з нього судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп. на користь держави.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст.33-35, 173, 221, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Притягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу, що становить 51 грн. на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь державного бюджету України судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

Згідно ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу.

Згідно ст. 308 КУпАП - у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Строк пред`явлення виконавчого документа до виконання становить три місяці.

Повний текст постанови суду складений та оголошений 23.10.2024 о 15 годині 30 хвилин.

Суддя Юлія ШЕВЧУК