Справа № 473/5332/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

"23" жовтня 2024 р. м. Вознесенськ

Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі головуючого судді: Усікова О.В.,

за участю секретаря судового засідання Нікітченко М.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вознесенську справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючу, проживаючу в АДРЕСА_1

до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 154 КУАП,

В С Т А Н О В И В:

До Вознесенського міськрайонного суду від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області надійшла справа про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №147271 від 17.09.2024 року, посадовою особою, що його склала, зазначено, що: 19.09.2024 року близько 10 год. 20 хв. ОСОБА_1 не зачинила хвіртку у своєму домоволодінні розташованого за адресою АДРЕСА_1 внаслідок чого її собака породи «Алабай» прізвисько « ОСОБА_2 » вкусив ОСОБА_3 за кисть лівої руки, заподіявши шкоди її здоров`ю.»

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. Згідно з судовою довідкою, SMS-повідомлення щодо документу «Судова повістка про виклик до суду» не доставлена ОСОБА_1 з причини, що абонент тимчасово недоступний.

До матеріалів справи додано заявку про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою SMS-повідомлення, згідно якої у разі зміни номеру мобільного телефону та обставин, які перешкоджають отриманню SMS-повідомлення, учасник справи зобов`язаний повідомити суд. Так, заяв, клопотань про зміну номеру мобільного телефону чи наявність обставин, які унеможливлюють отримання судової повістки у формі SMS-повідомлення від ОСОБА_1 до суду не надходили.

Крім того, судова повістка про виклик до суду ОСОБА_1 скеровувалась засобами поштового зв`язку на адресу, зазначену нею в протоколі про адміністративне правопорушення - АДРЕСА_1 , яку вона отримала 04.10.2024 р. Судом береться до уваги, що ОСОБА_1 була повідомлена працівниками поліції при складанні відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №147271 від 17.09.2024 року, що розгляд даної справи відбудеться у Вознесенському міськрайонному суді Миколаївської області.

Таким чином, судом вжито заходів для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про час і місце розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Однак, положенням ч. 2 ст. 268 КУпАП визначено вичерпний перелік категорій справ, коли присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Розгляд справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.154 КУпАП, у зазначений виключний перелік не входить.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України, будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.

Дослідивши письмові докази, суддя дійшов висновку про необхідність закриття провадження в справі, з наступних підстав:

ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 154 КУпАП.

Проте, відповідальність за ч.2 ст.154 КУпАП передбачена за вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті (утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях), вчинені особою повторно протягом року.

При цьому, в графі протоколу «чи притягався(лася) до адміністративної відповідальності» - зазначено «ні».

Структура статті 154 КУпАП складається з трьох частин. Частиною першою статті 154 КУпАП передбачена відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Частиною другою статті 154 КУпАП встановлена відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, вчинені особою повторно протягом року.

Частиною третьою статті 154 КУпАП встановлена відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Тобто, відповідальність за частинами 2,3 статті 154 КУпАП настає у разі вчинення особою одного з діянь, передбачених частиною 1 статті 154 КУпАП, за наявності кваліфікуючої ознаки - вчинення особою таких дій повторно протягом року ( ч.2 ст.154 КУпАП), або які спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну (ч.3 ст.154 КУпАП).

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері забезпечення санітарно-епідеміологічної безпеки. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого коментованою статтею, полягає у порушенні правил тримання собак і котів. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі прямого або непрямого умислу. Суб`єктами правопорушення можуть бути як посадові особи, так і громадяни.

В протоколі зазначається, що 19.09.2024 року близько 10 год. 20 хв. ОСОБА_1 не зачинила хвіртку у своєму домоволодінні розташованого за адресою м. Вознесенськ Миколаївська область вул. Корольова, 22 внаслідок чого її собака породи «Алабай» прізвисько « ОСОБА_2 » вкусив ОСОБА_3 за кисть лівої руки, заподіявши шкоди її здоров`ю.

Отже, кваліфікація дій ОСОБА_1 зазначена у протоколі за частиною 2 статті 154 КУпАП, не відповідає фактичним обставинам справи встановленим у судовому засіданні, а саме вчинення ОСОБА_1 дій, що спричинили шкоду здоров`ю людини (наявність у ОСОБА_3 кусаної кисті лівої руки), що має кваліфікуватися за частиною 3 статті 154 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час та за місцем вчинення правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративна відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У статті 251 КУпАП перелічені докази, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд будучі органом, що здійснює правосуддя, не може брати на себе функцію збирання доказів та документальну законну фіксацію правопорушення, котра в даному випадку не була виконана належним чином. Також суд не вправі самостійно змінювати фабулу викладену у протоколі про адміністративне правопорушення та кваліфікацію дій особи, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо. Таким чином, з огляду на наведене, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №147271 від 16.09.2024 року у такому вигляді не може бути предметом судового розгляду, оскільки викликає обґрунтовані сумніви, які відповідно до положень ст. 62 ч. 3 Конституції України тлумачаться на користь ОСОБА_1 . З наведених мотивів справа підлягає закриттю за відсутністю в діянні ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.154,247п. 1,284п. 3КУпАП, суддя,-

П ОС ТА НО ВИ В:

Провадження в справі № 473/5332/24 про адміністративне правопорушення (протокол від 17.09.2024 року, серія ВАД № 147271) за ст. 154 ч.2 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - ЗАКРИТИ, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Копію постанови надіслати ОСОБА_1 , оскільки вона не була присутньою під час розгляду справи.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.В. Усіков