Справа № 141/600/24
Провадження №3/141/367/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2024 року с-ще Оратів

Оратівський районний суд Вінницької області у складі головуючого судді Климчука С.В.,

при секретарі судового засідання Поліщук В.О.,

за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

захисника адвоката Кашпрук Т.В.,

розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працює завідувачем хірургічного відділення КНП «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради, член складу позаштатної постійно діючої ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , будучи членом позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 та будучи відповідно до підпункту «ґ» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, без поважних причин, лише 25.06.2024 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 1726 КУпАП, як несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

В судовому засіданні 17.10.2024 адвокатом Кашпрук Т.В. подано клопотання від 17.10.2024 про закриття справи про адміністративне првопорушення на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП.

В обгрунтування клопотання від 17.10.2024 зазначено, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторонни є умисна дія, тобто умисне неподання або несвоєчасне подання декларації, а тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання декларації. Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З матеріалів справи № 141/600/24 убачається, що наказом з 01.01.2024 ОСОБА_1 , завідувачу хірургічного відідлення, надано 0,5 лікаря-хірурга поліклінічного відділення з 01.01.2024, у той час як наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 (з адміністративно-господарської діяльності) № 867 від 29.12.2023 лякаря-хірурга ОСОБА_1 включено членом до складу позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Тобто, на момент винесення наказу про включення до складу позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії ОСОБА_1 не перебував на посаді лікаря-хірурга поліклінічного відділення і, відповідно, не міг виконувати навіть функції члена вказаної комісії.

Окрім того, ОСОБА_1 не знав, що його включили до складу даної комісії, оскільки підпису ОСОБА_1 на вказаному наказі немає, а про включення його до складу ВЛК ОСОБА_1 дізнався через деякий час від знайомих. Відповідно, ОСОБА_1 не знав і не міг знати, що він був суб`єктом подачі декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Будь-яких доказів, які б свідчили про обізнаність ОСОБА_1 у необхідності подачі декларації матеріали справи не містять.

Отже, ОСОБА_1 був не обізнаний у вимогах антикорупційного законодавства, і навіть про включення його до складу позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії, що зобов`язували його подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, оскільки на момент винесення вказаного закону він не перебував на посаді лікаря-хірурга, та, окрім того, будь-які його підписи, які б свідчили про його обізнаність, на вказаних наказах відсутні.

Таким чином, особа, яка складала протокол про адміністративне правопорушення, належних доказів на підтвердження викладених в протоколі обставин щодо адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, не зібрала та не долучила до протоколу матеріали, що підтверджують факт обізнаності ОСОБА_1 , у антикорупційному законодавстві та те, що він входить до числа членів позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії.

За вказаних обставин адвокат Кашпрук Т.В. просить суд провадження у справі № 141/600/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП, закрити на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вінницька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону, будучи належним чином повідомлена про день, час та місце розляду справи, в судове засідання, призначене на 17.10.2024 не з`явилася, повноважного прокурора до суду не направила.

При цьому, 08.10.2024 до суду надійшла заява прокурора Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону Конончука В.В. від 08.10.2024 про розгляд справи № 141/60/24 без його участі, згідно якої прокурор просить визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його захисник адвокат Кашпрук Т.В. підтримали у повному обсязі подане клопотання від 17.10.2024 про закриття провадження у справі № 141/600/24, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП, просили його задовольнити та закрити провадження у справі.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та його захисника, розглянувши письмове клопотання від 17.10.2024 про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, а також матеріали справи № 141/600/24, дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В той же час, статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 8 Конституції України Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Статтею 62 Конституції України визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідальність за порушення передбачених законом вимог фінансового контролю регламентована ст. 1726 КУпАП.

Частина 1 статті 1726 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Як убачається з першого абзацу примітки до статті 1726 КУпАП, суб`єктами правопорушень у цій статті (крім правопорушень, визначених частинами другою та третьою цієї статті, у частині неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані) є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно із визначення терміну «Суб`єкти декларування», який зазначено у частині 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єкти декларування особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2, пункті 4 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону

У відповідності до підпункту «ґ» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі голови та члени медико-соціальних експертних комісій, а також голови, їх заступники, члени та секретарі позаштатних постійно діючих військово-лікарських і лікарсько-льотних комісій, які при цьому не є особами, зазначеними у пункті 1 частини першої цієї статті.

24.12.2020 на підставі рішення позачергової 3 сесії Оратівської селищної ради 8 скликання № 183 «Про комунальне некомерційне підприємство «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради» прийнято у комунальну власність Оратівської селищної ради комунальне некомерційне підприємство «Оратівська центральна районна лікарня», внесено зміни у назві із комунальне некомерційне підприємство «Оратівська центральна районна лікарня» районної ради на комунальне некомерційне підприємство «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради, а також затверджено статут, штатну чисельність та структуру комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради (п.1, п.4 та п.6 рішення).

Згідно з п. 1.1. розділу 1 Статуту комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради (нова редакція), затвердженого рішенням позачергової 3 сесії Оратівської селищної ради 8 скликання від 24.12.2020 (далі по тексту Статуту), комунальне некомерційне підприємство «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради, скорочена назва КНП «Оратівська ЛПЛ» (далі по тексту підприємство) є закладом охорони здоров`я комунальним унітарним некомерційним підприємством, яке надає послуги вторинної (спеціалізованої) медичної допомоги будь-яким способом у порядку та на умовах, встановлених законодавством України та цим статутом.

Відповідно до п. 1.2. - п.1.4. розділу 1 Статуту, підприємство утворене Оратівською селищною радою відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» шляхом перетворення комунального закладу «Оратівська центральна районна лікарня» у комунальне некомерційне підприємство «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради. Підприємство є правонаступником усього майна, всіх прав та обов`язків Оратівської центральної районної лікарні. Підприємство утворене на базі майна, що є власністю Оратівської селищної територіальної громади. Засновником та органом управління майном є Оратівська селищна рада (далі засновник). Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним засновнику.

Згідно витягу з наказу № 1 від 01.01.2024, ОСОБА_1 , завідувачу хірургічним відідленням, надано 0,5 посади сумісництва лікаря-хірурга поліклінічного відділення з 01.01.2024.

Також, як убачається зі змісту посадової інструкції лікаря-хірурга поліклінічного відділення,02.01.2023 до відома ОСОБА_1 доводився зміст його обов`язків відповідно до посадової інструкції, однак від підпису у вказаній інструкції ОСОБА_1 відмовився 02.01.2023.

Відповідно до витягу з наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 (з адміністративно-господарської діяльності) № 867 від 29.12.2023 «Про персональний склад позаштатних постійно діючих військово-лікарських комісій ІНФОРМАЦІЯ_3 на 2024 рік» (далі по тексту наказ № 867 від 29.12.2023) до складу позаштатних постійно діючих військово-лікарських комісій по ІНФОРМАЦІЯ_4 та відділів в основному та резервному складі включено, у тому числі, позаштатну постійно діючу військово-лікарську комісію ІНФОРМАЦІЯ_5 .

При цьому, згідно наказу № 867 від 29.12.2023, ОСОБА_1 було включено до складу (резервного) як члена позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії сьомого відділу ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Отже, судом установлено, що ОСОБА_1 , будучи членом складу (резервного) позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії сьомого відділу ІНФОРМАЦІЯ_3 , відноситься до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а тому є суб`єктом декларування, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до п.1 розділу І роз`яснення Національного агентства з питань запобігання корупції від 13.11.2023 р. N 4 щодо фінансової доброчесності: застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції" стосовно заходів фінансового контролю (подання декларації, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, повідомлення про відкриття валютного рахунку) (далі по тексту роз`яснення) Законом України «Про запобігання корупції» та Порядком заповнення та подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування N 449/21 передбачено три види декларацій:

1) щорічна декларація - декларація, яка подається відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону, або абз. 2 ч. 2 ст. 45 Закону в період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та за загальним правилом містить інформацію станом на 31 грудня звітного року

2) декларація при звільненні - декларація, яка подається відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону протягом 30 календарних днів з дня припинення діяльності.Така декларація подається за період, який не був охоплений деклараціями, раніше поданими суб`єктом декларування, та містить інформацію станом на останній день такого періоду, яким є останній день здійснення діяльності, яка передбачає обов`язок подання декларації, перебування на посаді, яка зумовлює здійснення такої діяльності.

3) декларація кандидата на посаду - декларація, яка подається відповідно до ч. 3 ст. 45 Закону та охоплює звітний період з 01 січня до 31 грудня включно, що передує року, в якому особа подала заяву на зайняття посади, якщо інше не передбачено законодавством та за загальним правилом містить інформацію станом на 31 грудня звітного року

З 1 січня до 31 березня 2024 року включно суб`єкти декларування (крім тих, які мають право на відтермінування) повинні подати щорічні декларації за 2023 звітний період.

Як убачається з матеріалів справи № 141/600/24, зокрема, витягу із Єдиного державного реєстру декларацій, ОСОБА_1 подав електронну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік лише 25.06.2024, тобто з порушенням вимог ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції».

При цьому, як убачається зі змісту листа КНП «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради № 1073 від 09.03.2024, усім членам ВЛК неодноразово в усному порядку доводились вимоги антикорупційного законодавства, в тому числі вимоги фінансового контролю.

Відтак, судом установлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді завідувача хірургічного відділення КНП «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради та за сумісництвом - на посаді лікаря-хірурга поліклінічного відділення КНП «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради, будучи членом складу позаштатної постійно діючої ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_2 , який відповідно до підпункту «ґ» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, визначених статтею 1726 КУпАП, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України, несвоєчасно без поважних причин подав електронну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, а саме лише 25.06.2024.

При цьому, належних та допустимих доказів на спростування обставин, зазначених в протоколі № 576 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, а також доказів щодо неможливості подання декларації у встановлений строк суду не надано та матеріали справи № 141/601/24 не містять.

Так, усні доводи ОСОБА_1 та його захисника адвоката Кашпрук Т.В., оголошені ними в судовому засіданні, а також доводи, зазначені у письмовому клопотанні від 17.10.2024 про закриття провадження у справі суд до уваги не приймає та розцінює їх як незгоду із складеним протоколом від 12.09.2024 та як правомірну лінію захисту, спрямовану на уникнення притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , оскільки вони не підтверджуються жодними належними доказами по справі, та, відповідно, спростовуються матеріалами справи № 141/600/24 та установленими в судовому засіданні фактичними обставинами, а також нормами Закону України «Про запобігання корупції» щодо визначення суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Поряд з цим, суд зауважує, що норми Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язуть відповідних суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону, виконувати вимоги фінансового контролю в частині подання щорічної декларації за попередній рік з моменту набуття відповідного статусу, незалежно від виконання відповідних службових обов`язків у календарному році.

Зокрема, у даному випадку ОСОБА_1 набув статусу особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, саме 29.12.2023 згідно наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 (з адміністративно-господарської діяльності) № 867 від 29.12.2023 «Про персональний склад позаштатних постійно діючих військово-лікарських комісій ІНФОРМАЦІЯ_3 на 2024 рік».

Також доводи про те, що ОСОБА_1 не знав, що його включили до складу позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 , суд оцінює критично та до уваги не приймає.

Згідно ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Таким чином, з урахуванням встановлених фактичних обставин та доказів, які містяться в матеріалах справи № 141/600/24, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП, та його вина у вчиненні даного адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, доведена повністю.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого порушення та його обставини, дані про особу правопорушника, ступінь його вини, за відсутності пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин, з метою попередження вчинення ним аналогічних правопорушень у майбутньому, суд вважає за необхідне застосувати відносно ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ч. 1 ст. 1726 КУпАП, і саме такий вид стягнення буде необхідним та достатнім для його виправлення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Як убачається з пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є інваділом другої групи (загальне захворювання), а тому, на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», підлягає звільненню від сплати судового збору.

Керуючись Законом України "Про запобігання корупції", ст. ст. 27, 38, 40-1, ч. 1 ст. 1726 , 251, 252, 268, 283, 284, 287 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850,00 грн (вісімсот п`ятдесят гривень 00 копійок).

Реквізити рахунку для сплати штрафу: (отримувач коштів ГУК у Вінницькій обл./смт Оратів/21081100, , банк отримувача Казначейство України, рахунок отримувача UA0002806, код класифікації доходів бюджету 21081100).

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Копію постанови суду направити Вінницькій спеціалізованій прокуратурі у сфері оборони Південного регіону.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення (ч.1 ст. 307 КУпАП).

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом (ч.1 ст. 308 КУпАП).

Згідно ч. 2 ст. 308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті цього Кодексу та зазначений у постанові про стягнення штрафу.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 місяці.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду через Оратівський районний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя С.В. Климчук