ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/10947/24

Пров. №3/766/6678/24

25.09.2024 м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Корольчук Н.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно:

- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу №40 від 03.07.2024 про військове адміністративне правопорушення старший матрос ОСОБА_1 , будучи військовослужбовцем військової служби за мобілізацією військової частини НОМЕР_2 , яка тимчасово дислокується на території АДРЕСА_3 ), діючи умисно, протиправно, всупереч інтересам служби, на порушення своїх статутних обов`язків, в умовах особливого періоду, 02.07.2024 на порушення вимог ст.ст. 9, 11, 16 Статуту внутрішньої служби Збройних сил України, перебував на території військової частини НОМЕР_2 та виконував службові обов`язки військової служби у стані алкогольного сп`яніння.

Дії ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення кваліфіковано за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП як поява військовослужбовця на території військової частини в нетверезому стані, вчинене в умовах особливого періоду.

ОСОБА_1 та його захисник Колесник О.В. в судове засідання не з`явились, подали суду заяву, в якій просили розглядати справу без їх участі та закрити провадження у відповідності з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП. Заяви про відкладення судового засідання не подавали.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити судовий розгляд за відсутності ОСОБА_1 .

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення згідно матеріалів справи обґрунтована наступними дослідженими та перевіреними в судовому засіданні доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення №40 від 03.07.2024, який містить відомості, щодо дати, місця та способу вчинення адміністративного правопорушення;

- копією бланків отримання пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які зазначили, що вони, 02.07.2024 о 16:00 год., знаходячись у тимчасовому розташуванні військовослужбовців роти десантного забезпечення в населеному пункті Чорнобаївка, виявили ОСОБА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння;

- актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу № 35, згідно якого ОСОБА_1 відмовився від освідування на стан алкогольного сп`яніння за допомогою Алконт М 00327 та в медичному закладі;

- копією військового квитка серії НОМЕР_3 ОСОБА_1 ;

- копією картки платника податків ОСОБА_1 .

Інших доказів на обґрунтування винуватості ОСОБА_1 суду не надано.

Дослідивши наведені вище докази, суд приходить до наступних висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Під час проведення огляду військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів уповноважена посадова особа застосовує спеціальні технічні засоби відеозапису, а в разі їх відсутності або неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. У випадку застосування спеціальних технічних засобів відеозапису матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення (ч. 6 ст. 266-1 КУпАП). Огляд військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним (ч. 9 ст. 266-1 КУпАП).

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 виконував обов`язки військової служби в стані алкогольного сп`яніння.

Однак, не зважаючи на вищевикладені вимоги діючого КУпАП до процедури проведення огляду військовослужбовців на визначення стану алкогольного сп`яніння, особою, уповноваженою на складання протоколу, не долучено до матеріалів справи матеріалів щодо здійсненої відео фіксації процедури проходження огляду ОСОБА_1 . Крім того матеріали справи не містять відомостей про залучення свідків для проведення відповідного огляду, з огляду на вимоги ч. 6 ст. 266-1 КУпАП. Долучені ж до матеріалів справи пояснення свідків свідчать лише про обставини виявлення ознак алкогольного сп`яніння у особи, що притягається до адміністративної відповідальності, тоді як не містять свідчень про їх участь у проведенні відповідного огляду ОСОБА_1 , що у свою чергу позбавляє суд можливості приймати до уваги їх зміст.

Отже, оскільки з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 відмовився від проведення огляду на стан сп`яніння, то зазначена в протоколі кваліфікація його дій, згідно якої він перебував в стані алкогольного сп`яніння, не узгоджується з відомостями, які містяться в матеріалах справи, та відповідно не підтверджується доказами, дослідженими судом.

У свою чергу Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява №16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява №36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява №926/08, рішення від 20.09.2016). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, з урахуванням загального принципу про те, що всі сумніви щодо доведеності вини особи у вчиненні правопорушення необхідно тлумачити на її користь (ст. 62 Конституції України), суд приходить до висновку, що обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, не знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, що виключає можливість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Отже, в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, що на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України має своїм наслідком закриття провадження, оскільки провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 23, 172-20,247, 250-252,280,283,284 КУпАП

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

СуддяН. В. Корольчук