Провадження № 3/742/2928/24
Єдиний унікальний № 742/5342/24
Постанова
10 грудня 2024 року м. Прилуки Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області в складі головуючого судді Бездідька В.М., за участю секретаря судового засідання Лісафіної А.С., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в Чернігівській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, місце проживання: АДРЕСА_1 , місце роботи: КП «Міськсвітло», директор,
за ч. 4 ст. 140 КУпАП,
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №884589 від 06 вересня 2024 року, вбачається, що 11.08.2024 о 15 год 40 хв у м. Прилуки на перехресті вулиць Київська та Садова посадова особа відповідальна за утримання дорожніх знаків у м. Прилуки директор КП «Міськсвітло» ОСОБА_1 не вжив своєчасних заходів щодо надійного закріплення дорожнього знаку «Пішохідний перехід», в результаті чого знак упав на транспортний засіб Volkswagen, н.з. НОМЕР_1 , власник ОСОБА_2 , автомобіль отримав механічні пошкодження, а власник понесла матеріальні збитки. ОСОБА_1 порушив вимоги ДСТУ 4100:21 та ДСТУ 3587:22. Його дії кваліфіковані за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП.
У судовому засіданні ОСОБА_1 обставини викладені у протоколі категорично заперечив, вину у вчиненні порушення не визнав. Пояснив, що КП «Міськсвітло» не є балансоутримувачем знаків дорожньо-шляхової мережі в м. Прилуки та не займається їх обслуговуванням. Власником даного майна є Прилуцька міська рада.
Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи та оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновків.
Згідно ч.2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245 КУпАП).
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №884184 від 24 вересня 2024 року, вбачається, що 24 вересня 2024 року о 08 год. 45 хв. в АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , будучи посадовою особою, а саме директором КП «Міськсвітло» Прилуцької міської ради та будучи відповідальною посадовою особою за утримання дорожніх знаків, не виконав законну вимогу посадової особи уповноваженого підрозділу Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_2 , вимога №329 від 17.09.2024 щодо забезпечення видимості дорожніх знаків та заміни (встановлення) дорожнього знаку 2.1, чим порушив вимоги ДСТУ 4100:2021 п.14.1.1, ДСТУ 3587:2022 п.5.12.1.4, ст.12 п.3 Закону України «Про дорожній рух», п.1.5 Правил дорожнього руху України.
Його дії кваліфіковані за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП.
Згідно даного протоколу від підпису та надання письмових пояснень відмовився.
Відповідно до копії Акту «Обстеження технічного стану дорожніх знаків на автомобільних дорогах міста» №02-16/3560 від 27.09.2024 комісією запропоновано КП «Міськсвітло» відповідно до Статуту спільно із відділом комунальної власності міської ради здійснити заходи щодо прийняття на баланс дорожніх знаків згідно акту обстеження.
Передача на баланс відбувається згідно з відповідними актами за підписами сторін.
Проте, оскільки станом на 11.08.2024 зазначений акт обстеження не складався то відповідно дорожні знаки на баланс не передавались.
Згідно копії довідки Прилуцької міської ради від 29.08.2024 за №02-11/5819, у 2024 році кошти з бюджету Прилуцької міської територіальної громади для у тримання існуючих знаків не виділялись.
Частиною 4 статті 140 КУпАП передбачено, що порушення, передбачені частинами першою, другою або третьою цієї статті, що спричинили створення аварійної обстановки або пошкодження транспортних засобів, вантажів, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна, тягнуть за собою накладення штрафу на громадян у розмірі сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і накладення штрафу на посадових осіб, громадян - суб`єктів господарської діяльності в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб.
Порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні автомобільних доріг і вулиць, залізничних переїздів, інших дорожніх споруд, невжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху при виникненні умов, які загрожують безпеці руху, або неприйняття своєчасних заходів до відновлення безпечних умов для руху, тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб у розмірі шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч.1 ст. 140 КУпАП).
Відповідно до ст.14 КУпАП, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.
Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративне правопорушення (проступок) характеризується низкою ознак. Це, насамперед, діяння, поведінка, вчинок людини, дія чи бездіяльність, а також акт зовнішнього вияву ставлення особи до реальної діяльності інших людей, суспільства, держави. Закону непідвладні переконання, думки людей, якщо вони не знайшли зовнішнього вияву.
Діяння визнають адміністративним правопорушенням за наявності чотирьох ознак: суспільної шкідливості, протиправності, вини й адміністративної караності.
Суспільна шкідливість дії чи бездіяльності означає, що вона заподіює або створює загрозу заподіяння шкоди об`єктам адміністративно-правової охорони, які передбачено в ст.9 КУпАП.
Протиправність означає, що дію чи бездіяльність прямо заборонено адміністративно-правовими нормами. Ознака протиправності вказує також на неприпустимість аналогії закону, що сприяє зміцненню законності, виключає можливість притягнення до адміністративної відповідальності за діяння, не передбачені законодавством про адміністративні правопорушення.
Адміністративним правопорушенням (проступком) може бути тільки винне діяння.
Вина полягає в психічному ставленні особи до діяння та його шкідливих наслідків і може бути умисною або необережною.
Адміністративні правопорушення (проступки) розрізняють за специфічними ознаками, властивими їх об`єктивній і суб`єктивній сторонам.
Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення належать ознаки, притаманні об`єкту, об`єктивній і суб`єктивній сторонам та суб`єкту правопорушення.
Основною й обов`язковою ознакою об`єктивної сторони є протиправне діяння, відсутність якого виключає склад будь-якого адміністративного правопорушення. Всі інші ознаки мають факультативний характер.
Місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку можуть бути обов`язковими ознаками, якщо їх включено до конкретного складу проступку (наприклад, окремі діяння визнають адміністративними правопорушеннями лише в разі вчинення їх у громадському місці, часто в диспозиціях вказують на спосіб вчинення проступку - грубе, злісне порушення, прихована передача тощо). В інших випадках їх можуть визнавати обставинами, що пом`якшують або обтяжують відповідальність (наприклад, вчинення правопорушення в умовах стихійного лиха або за інших надзвичайних обставин обтяжує адміністративну відповідальність).
Суб`єктивну сторону адміністративного правопорушення становить пов`язаний з його вчиненням психічний, стан особи. До ознак, властивих суб`єктивній стороні, належать вина, мотив і мета вчинення правопорушення.
Вина - основна й обов`язкова ознака суб`єктивної сторони будь-якого адміністративного проступку. Це психічне ставлення особи до вчиненого нею суспільно шкідливого діяння та його наслідків, яке виявляється у формі умислу або необережності.
Адміністративне правопорушення визнають вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії (бездіяльності), передбачала її шкідливі наслідки й бажала їх або свідомо допускала їх настання. Усвідомлення протиправного характеру діяння та передбачення шкідливих наслідків становлять інтелектуальні ознаки умислу, а бажання або свідоме допущення наслідків - вольову ознаку.
Адміністративне правопорушення визнають вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії (бездіяльності), але легковажно розраховувала на їх відвернення (самовпевненість), або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоча повинна була й могла передбачити (недбалість). Якщо поняття умислу пов`язано з психічним ставленням особи до свого діяння та його наслідків, то під час визначення необережності до уваги беруть лише ставлення до шкідливих наслідків.
Виходячи з аналізу вище зазначеної норми, складовою частиною адміністративного правопорушення є вина (умисел або необережність) дія чи бездіяльність.
Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно ст.ст.245, 251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
За таких обставин, оскільки в судовому засіданні не встановлено, що саме з вини ОСОБА_1 , як відповідальної посадової особи КП «Міськсвітло», не виконано вимогу щодо належного утримання дорожнього знаку, отже в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП.
Частиною 1 ст. 6 Конвенції передбачено, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».
Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.
За вище викладених обставин, суд приходить до висновку про те, що наявні в матеріалах справи докази поза розумним сумнівом не доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП, оскільки належних та допустимих доказів, які б у сукупності могли підтвердити факт вини ОСОБА_1 як відповідальної посадової особи за утримання дорожніх знаків, в розпорядження суду надано не було.
Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження в справі через відсутність складу адміністративного правопорушення.
На підставі, вищевикладеного, ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд
Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області.

Суддя Володимир БЕЗДІДЬКО