Провадження №: 3/752/7133/24
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Вдовиченко О.О., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення який надійшов від Голосіївського УП ГУНП в м. Києві відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

На розгляд Голосіївського районного суду м. Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП України, складений відносно ОСОБА_1 .

Як зазначено в протоколі, 16.07.2024 року ОСОБА_2 звернувся із заявою до Служби у справах дітей Голосіївської РДА, щодо невиконання ОСОБА_3 розпорядження Голосіївської РДА від 14.11.2022 року № 332 «Про порядок зустрічей з ОСОБА_4 » 13.07.2024 року о 09.30 год. ОСОБА_2 приїхав за адресою проживання малолітньої ОСОБА_4 2012 р.н. в АДРЕСА_2 для зустрічей з донькою. ОСОБА_5 пред`явила медичний висновок/заключення медичного центру «Медіком», від 09.07.2024 року, про те, що донька хворіє. У зв`язку з чим ОСОБА_6 звернувся на лінію 102, що зафіксовано талоном-повідомленням єдиного обліку №32829, тобто ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП.

ОСОБА_1 та її захисник звернулись до суду з клопотанням про закриття провадження по справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Своє клопотання мотивували тим, що з розпорядження Голосіївської РДА № 332 від 14.11.2024 року вбачається, що малолітня ОСОБА_4 проживає з матір`ю, ОСОБА_7 .

Диспозиція ч. 5 ст. 184 КУпАП передбачає відповідальність за невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини. Таким чином, оскільки відповідальність за ч. 5 ст. 184 КУпАП несе той з батьків, хто проживає окремо від дитини. ОСОБА_1 , з якою проживає її малолітня донька, не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП.

Ознайомившись з протоколом та матеріалами в додаток до нього, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , суд прийшов до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Приймаючи таке рішення суд виходить з наступного, як встановлено в судовому засіданні, малолітня ОСОБА_4 проживає з матір`ю, ОСОБА_7. Ч. 5 ст. 184 КУпАП, застосовується лише до того з батьків, який проживає окремо від дитини. Стаття встановлює відповідальність саме за невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею для того з батьків, хто не проживає разом із дитиною.

До того з батьків, з ким проживає дитина, ця стаття не може бути застосована, оскільки її мета - забезпечити участь іншого батька (який проживає окремо) у вихованні дитини.

Якщо батько чи мати, з ким проживає дитина, перешкоджає виконанню рішення органу опіки, це може бути розглянуто в інших правових рамках, наприклад, у контексті захисту прав дитини чи порушення умов виконання рішення суду або органу опіки, але не в межах ч. 5 ст. 184 КУпАП.

Суду не надано будь-яких інших доказів, які б спростували пояснення ОСОБА_1 . В зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити всі необхідні обставини, які підтверджують факт вчинення правопорушення.

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 7, 184, ч. 1, 247 п. 7 КУпАП , -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 - закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя О.О. Вдовиченко