ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/6334/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" жовтня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Головного управління Державної податкової служби у м. Києві Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізичну особу-підприємця, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), -

ВСТАНОВИВ:

16 вересня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною першою статті 155-1 КУпАП.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 вересня 2024 року адміністративний матеріал передано судді Шаповаловій К.В.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 10 вересня 2024 року № 4018, ОСОБА_1 22 серпня 2024 року о 12:20 год за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 12 (ТЦ «River mall») порушила порядок проведення розрахунків, а саме: проведення розрахункової операції без застосування реєстратора розрахункових операцій, без видачі фіскального чека відповідної форми в електронній формі, та не забезпечила ведення обліково-товарних засобів за місцем їх реалізації, чим порушила п.1, 2, 12 ст.3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР "Про застосування РРО у сфері торгівлі громадського харчування та послуг", чим вчинила правопорушення передбачене частиною першою статті 155-1 КУпАП.

У судовому засіданні 16 жовтня 2024 року адвокат Краснощок О.П., який представляв інтереси ОСОБА_1 , надав суду письмові заперечення щодо складеного протоколу та вказала, що органи ДПС не попереджали ОСОБА_1 наперед про проведення перевірки, не надсилали їй направлення, накази про проведення перевірки, самої ОСОБА_1 22 серпня 2024 року не було у магазині «ІНФОРМАЦІЯ_2», вона ніякого товару не продавала, а отже не несе відповідальності за дії невідомих їй осіб. Хто такий «ОСОБА_2», який продав працівникам ДПС навушники, вона не знає, він не працює у її ФОП. Протокол про адміністративне правопорушення був складений відносно ОСОБА_1 без її присутності, підпису її на ньому немає, складений він не протягом 24 год, як передбачено нормами КУпАП. Просив справу закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу та події адміністративного правопорушення.

Вивчивши надані до протоколу докази, заслухавши доводи та пояснення представника ОСОБА_1 , суд дійшов наступного висновку.

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 155-1 передбачає адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Як вбачається з акту фактичної перевірки від 22 серпня 2024 року за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 12 (ТЦ «River mall») в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » свою господарську діяльність здійснює ФОП ОСОБА_1 , у сфері роздрібної торгівлі побутовими непродовольчими товарами (мобільні телефони, навушники, комп`ютери), в тому числі продаж техніки «Apple» та аксесуарів до неї в асортименті, в тому числі через інтернет магазин у готівковій та безготівковій формі розрахунку (із використанням банківського платіжного терміналу) через зареєстрований фіскальним сервером контрольного органу програмний реєстратор розрахункових операцій (ПРРО). ФОП ОСОБА_1 використовує у своїй діяльності логотип «ІНФОРМАЦІЯ_2», який відображено на футболках та бейджиках працівників. На початку перевірки було проведено контрольну розрахункову операцію з купівлі навушників на загальну суму 4499 грн. Розрахунок проведено в готівковій формі працівником «ОСОБА_2», без застосування ПРРО, з наданням в електронній формі нефіскального розрахункового документу від 22 серпня 2024 року. Після пред`явлення контролюючим органом службових посвідчень, наказу та направлення на проведення перевірки, продавець, який брав участь у контрольній розрахунковій операції, відмовився надавати будь-які документи, які посвідчують його особу, пояснення, підписувати документи та покинув приміщення магазину. Крім того, у цьому акті зазначено, що контролюючому органу як на момент перевірки так і за запитом від 22 серпня 2024 року у паперовій чи електронній формі не було надано документів, які підтверджують облік товарних запасів за місцем їх реалізації. Встановлено необлікованого товару на загальну суму 1893635 грн.

Представником ОСОБА_1 не спростовувався та не заперечувався факт здійснення ФОП ОСОБА_1 господарської діяльності за вказаною в акті та протоколі адресою та у зазначеному магазині.

Поряд з цим, суд зазначає, що об`єктом правопорушень, передбачених статтею 155-1 КУпАП, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій; об`єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах: 1) порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг 2) порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти. Обидва склади формальні. Суб`єктивна сторона правопорушень характеризується наявністю вини у формі прямого умислу. Суб`єктами правопорушень можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Згідно з пунктами 1, 2, 12 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

- вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Отже, ОСОБА_1 як фізична особа-підприємець, є суб`єктом, який підпадає під санкцію статті 155-1 КУпАП, і доводи письмових заперечень цього не спростовують.

Суд відхиляє доводи адвоката про те, що ФОП ОСОБА_1 не була попереджена заздалегідь про проведення перевірки, оскільки як вбачається із долучених до протоколу документів така перевірка не була планова, а проводилась контрольна розрахункова операція.

Також є необґрунтованими доводи адвоката про те, що ОСОБА_1 не є особою, у якої наявні функціональні обов`язки по здійсненню розрахункових операцій та не є посадовою особою, до компетенції якої належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, оскільки протокол про адміністративне правопорушення було складено за результатами саме перевірки магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » по АДРЕСА_2 , в якому господарську діяльність здійснює ФОП ОСОБА_1 .

Отже, оцінюючи сукупність наявних в справі доказів, суд дійшов висновку, що твердження адвоката з приводу відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 155-1 КУпАП, не відповідають встановленим обставинам справи та повністю спростовуються сукупністю досліджених матеріалів справи про адміністративне правопорушення, та відповідно розцінюються як такі, що спрямовані на уникнення ОСОБА_1 адміністративної відповідальності.

Матеріали справи не містять відомостей щодо неправомірних дій працівників податкового органу під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, щодо оскарження цих дій, як і не містять результатів такого оскарження.

Будь-яких доказів, що спростовують дані, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 або її захисник не надали.

Будь-яких клопотань щодо виклику свідків у судове засідання, витребування та дослідження додаткових доказів, дослідження обставин, які потребують спеціальних знань, призначення судових експертиз від учасників провадження не надходило.

Суд також відхиляє доводи адвоката про те, що протокол про адміністративне правопорушення був складений не протягом 24 год після проведеної перевірки та виявлених фактів порушення, оскільки вказане не спростовує факту здійснення ОСОБА_1 , як ФОП господарської діяльності із порушенням, зокрема норма ЗУ "Про застосування РРО у сфері торгівлі громадського харчування та послуг".

Накладаючи адміністративне стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, її ставлення до вчиненого, наявність пом`якшуючих та обтяжуючих провину обставин, відсутність доказів притягнення її до адміністративної відповідальності за аналогічні порушення раніше, та доходить висновку, що до ОСОБА_1 потрібно застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Також, враховуючи вимоги статті 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у провадженні у справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись статтею 155-1 частиною другою статті 251, статтями 252, 268, 283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 155-1 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду.

Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку несплати накладеного на неї штрафу у передбачений законом строк, до нього може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку статті 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з моменту набрання нею законної сили.

Суддя К.В. Шаповалова