Провадження № 3/193/677/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

24 жовтня 2024 року сел. Софіївка

Суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області Томинець О.В., за участю секретаря судового засідання Оселедець О.І., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , народженої ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Апостолове Дніпропетровської області, громадянки України, зареєстрованої та фактично проживаючої в АДРЕСА_1 , фізична особа підприємець « ОСОБА_1 » РНОКПП: НОМЕР_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-5 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

10.09.2024 головним державним інспектором відділу обслуговування акцизних складів та податкових постів управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Дніпропетровській області Дубарем М. В.. складено протокол № 1401/04-36-09-03/ НОМЕР_1 , відносно ОСОБА_1 за фактом того, що ФОП ОСОБА_1 у період з 20.07.2024 по 22.07.2024 у магазині, що перебуває за адресою: АДРЕСА_2 , здійснювала продаж алкогольних напоїв горілки з маркуванням марок акцизного податку, які не відповідають сумі акцизного податку відповідно до об`єму тари, а саме, замість акцизних марок на суму 26,662 грн. з вмістом спирту 40 % у тарі 0,5 л. наклеєні акцизні марки на суму 13,331 грн. з вмістом спирту 40% для тари 0,25 л. (горілка «Наливайко за волю», об`ємом 0,5 л. марка акцизного податку AFSP309602 чек № 1956 від 20.07.2024, AFSP309613 чек № 1988 від 21.07.2024, AFSP309598 чек № 1994 від 22.07.2024) без марок акцизного податку встановленого зразка.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що вона закуповувала горілку у постійного постачальника з яким укладений договір, в черговий раз отримавши партію горілчаної продукції нею було внесено відомості до РРО, однак вона не звернула уваги щодо того, яке маркування було нанесене на пляшках. Адже законність самих акцизних марок на пляшках горілки не піддавалась сумніву навіть працівниками податкової служби під час перевірці. Претеззії виникли через невідповідність значень сум акцизного податку об`єму тарі, на які вони були наклеяні. Наголосиола, що вона жодних дій з фальсифікацією марок акцизного податку не вчиняла, такі пляшки у неї опинилися не з її вини. Зазначила, що вона не зацікавлена у таких діях, оскільки маючи ліцензію на продаж алкогольних напоїв, їй всерівно який аклкоголь та у яких об`яємах реалізовувати, у зв`язку з чим просила закрити провадження за відсутності у її діях складу адміністративного правопорушення.

У відповідності до вимог ч.ч.1,2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Дослідивши зібрані у справі докази, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , суддя доходить до такого висновку.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданням провадження у справі про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Згідно ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, окрім іншого, підлягає встановленню чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа в його вчиненні.

Згідно з вимогами ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діянь, які містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого цим кодексом, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення.

Судовий розгляд справи повинен проводитись у межах визначених у протоколі обставин про адміністративне правопорушення, який є фактичним обвинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Так диспозицією ст. 164-5 ч.1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку посадовими особами підприємств - виробників, імпортерів і продавців таких товарів.

Таким чином, суб`єкт вказаного правопорушення спеціальний: посадові особи підприємств - виробників, імпортерів і продавців підакцизних товарів.

Об`єктивна сторона вказаного правопорушення виражається у зберіганні або транспортуванні алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку.

Разом з тим, суд зазначає, що диспозиція ч.1 ст.164-5 КУпАП не містить посилання на реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, що було інкриміновано ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 1401/04-36-09-03/ від 10.09.2024.

Разом з тим, слід зазначити, що фальсифікація визначається як підлог, підробка, імітація умисне викривлення або ж неправильне тлумачення тих чи інших явищ, подій, фактів, вчинене з корисливих мотивів підроблення чогось, зміна вигляду або ж властивостей предмету і надання йому такого зовнішнього вигляду, що не відповідає його справжній суті

Фальсифікація (або підробка) товарів існує давно, але якщо раніше вона була більш простою, то тепер вона стала більш складною. Вона потребує іноді для виявлення сучасних методів та приладів, тому що фальсифікатори використовують для підробки товарів сучасні досягнення науки та техніки.

Даних про те, що алкогольні напої були з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку, матеріали справи теж не містить.

Крім того, відповідно до акту фактичної перевірки від 22.08.2024 № 2369/04-36-09-051/ встановлено, що реалізацію та зберігання алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, а саме за результатами даних системи обліку даних РРО в частині зіставлення виданих виробником чи імпортером марок акцизного податку та ІС «Е-Акциз» встановлено факт маркування алкогольних напоїв марками акцизного податку, які не відповідають сумі акцизного податку відповідно до об`єму тари, а саме замість акцизної марки на суму 26,662 грн з вмістом спирту 40 % у тарі 0,5 л. наклеєні акцизні марки на суму 13,331 грн. з вмістом спирту 40 % для тари 0,25 л. горілка «Наливайка за волю» 40 % 0,5 л., акцизна марка AFSP309602 чек № 1956 від 20.07.2024, AFSP309613 чек № 1988 від 21.07.2024, AFSP309598 чек № 1994 від 22.07.2024.

Судом встановлено, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за своїм змістом не відповідають змісту диспозиції ч.1 ст. 164-5 КУпАП.

Наведені факти, у відповідності до статті 62 Конституції України, повинні тлумачитись судом на користь ОСОБА_1 і вони не дають змоги суду однозначно оцінити дії останньої, як такі, що містять склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.164-5 КпАП України.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Отже, притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі встановлення вини особи в її вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення останньою правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення її до адміністративної відповідальності. Аналогічна права позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №536/1703/17, адміністративне провадження №К/9901/3839/17.

Суд не має права самостійно відшуковувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Таким чином, з протоколу про адміністративне правопорушення та наданих доказів в підтвердження вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не слідує, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-5 КУпАП України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За даних обставин суддя доходить до висновку, що наявні всі підстави для закриття провадження у справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 9, 164-5 ч.1, 247, 256, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 164-5 ч.1 КУпАП - закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О. В. Томинець