Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/754/24
Провадження № 3-в/382/22/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" жовтня 2024 р. м. Яготин Бориспільського району Київської області

Суддя Яготинського районного суду Київської області Савчак С.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання постанови про накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

Постановою Яготинського районного суду Київської області від 16.05.2024 р. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 1 (однієї) тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 000,00 (сімнадцять тисяч) гривень з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік.

Постановою Київського апеляційного суду від 22.08.2024 року постанову Яготинського районного суду Київської області від 16.05.2024 року залишено без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

03.09.2024 року (яка була зареєстрована 16.09.2024 року при поверненні справи з суду апеляційної інстанції) до суду надійшла заява ОСОБА_1 за якою він просить розстрочити сплату штрафу у розмірі 17 000 гривень на строк шість місяців, так як він знаходиться у скрутному матеріальному становищі, обгрунтовуючи це тим, що з місця його останньої офіційної роботи, а саме АТ «Укрзалізниця» локомотивне депо Дарниця, він офіційно звільнений згідно наказу 81/ОС від 22.07.2024 року у зв`язку із виходом на пенсію. Його офіційна призначена пенсія складає 13 619,59 грн. Крім того, його дружина ОСОБА_2 на теперішній час ніде не працює, так як вимушена здійснювати постійний щоденний догляд за їх сином, який є інвалідом з дитинства, а тому він одноособово вимушений утримувати дружину та сина-інваліда та одночасна сплата штрафу у розмірі 17 000 грн. поставить його в дуже скрутне матеріальне становище.

В судовому засідання ОСОБА_1 підтримав свою заяву з вказаних в ній підстав, зазначив, що послуг захисника не потребує. Одночасно повідомив, що він звільнився з роботи на пенсію для отримання десяти окладів відповідно до умов колективного договору для того, щоб розрахуватися зі страховою, але цього не отримав внаслідок призупинення дії колективного договору в цій частині. Очікує отримати ці кошти в наступному році. В наступному місяці він буде виходити на роботу на те ж підприємство, але вже з іншим обсягом повноважень. Його дружина психолог, він міг би доглядати сина інваліда, але він отримує набагато більшу заробітну плату, а запропонований оклад дружині для її працевлаштування всього вісім тисяч гривень та він їх не влаштовує. Дружина його не працює, є особою працездатного віку, на обліку в центрі зайнятості не перебуває.

Крім того, ОСОБА_1 повідомив, що він за два місяці з дня винесення апеляційним судом постанови не здійснив сплати навіть частини штрафу.

Заслухавши порушника та дослідивши додані до заяви докази суддя приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні заяви з таких підстав.

Постановою Яготинського районного суду Київської області від 16.05.2024 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 1 (однієї) тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 000,00 (сімнадцять тисяч) гривень з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік.

Постановою Київського апеляційного суду від 22.08.2024 року постанову Яготинського районного суду Київської області від 16.05.2024 року залишено без змін.

Відповідно до ст. 298 КУпАП постанова про накладення адміністративного стягнення є обов`язковою для виконання державними і громадськими органами, підприємствами, установами, організаціями, посадовими особами і громадянами.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 304 КУпАП питання, зв`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Відповідно до ст. 301 КУпАП за наявності обставин, що ускладнюють виконання постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді адміністративного арешту, виправних чи громадських робіт або роблять її виконання неможливим, орган (посадова особа), який виніс постанову, може відстрочити її виконання на строк до одного місяця.

Відстрочка (розстрочка) виконання постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу (за винятком стягнення штрафу на місці вчинення адміністративного правопорушення) здійснюється в порядку, встановленому законом.

Відстрочення виконання постанови у справі про адміністративне правопорушення є винятком із загального правила.

В даному випадку відстрочка/розстрочка виконання постанови можлива лише, коли її виконанню об`єктивно перешкоджають обставини непереборної сили. До таких обставин не може відноситися відсутність в особи коштів для її виконання, оскільки це не перешкоджає її примусовому виконанню. В іншому випадку розстрочення/відстрочення її виконання може бути перенесена взагалі на невідомий строк, аж допоки в порушника не з`являться кошти в необхідному для нього розмірі.

ОСОБА_1 не доведено його фінансову неспроможність сплатити штраф, у передбачений законом строк. Посилання на те, що він вимушений одноособово утримувати дружину та сина з інвалідністю, оскільки дружина не працює в зв`язку з тим, що здійснює щоденний догляд за сином, та єдиним його доходом є пенсія у розмірі 13 619,59 грн. не є доведеним. Доказів відсутності у нього рахунків в банках, депозитів та іншого майна (нерухомого, рухомого, автомобіля тощо) за рахунок яких можлива сплата штрафу ним не надано.

ОСОБА_1 не надано і доказів відсутності у нього у власності земельних ділянок, від здачі в оренду, яких він може отримувати дохід. Не надано документів з податкового органу про його доходи за 2024 рік, в тому числі і до дня розгляду справи.

Крім того, його дружина ОСОБА_2 є особою працездатного віку ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та може влаштуватися на роботу, а ОСОБА_1 може здійснювати догляд за сином з інвалідністю, оскільки з 02.08.2024 року офіційно перебуває на пенсії (не працює) та обов`язок щодо догляду за непрацездатним сином не покладається лише на матір.

Крім того, з моменту винесення постанови Київського апеляційного суду про залишення постанови Яготинського районного суду Київської області від 16.05.2024 року без змін, правопорушником не здійснено жодного часткового платежу за штрафом, що ставить під сумнів його наміри, щодо добровільної сплати штрафу.

Штраф як вид адміністративного стягнення полягає в грошовому стягненні й накладається судом у випадках і розмірі, установлених законом, з урахуванням законодавчо визначених його розмірів.

По суті штраф є заходом примусу, що застосовують від імені держави за постановою суду до особи, визнаної винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, і полягає в передбаченому законом обмеженні її права власності на певну суму грошових коштів, цей вид стягнення спричиняє істотні матеріальні наслідки, невигідні для винуватої особи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, виконання судових рішень розглядається як невід`ємна частина судового розгляду в розумінні ст. 6 Конвенції. Європейський суд неодноразово робив висновок про те, що це право стало б ілюзорним у разі, коли б правова система держави допускала, щоб остаточне, обов`язкове, судове рішення залишалося невиконаним.

ОСОБА_1 ще після винесення постанови суду першої інстанції 16.05.2024 року мав розуміти, що оскарження не завжди може призвести до її скасування і закриття провадження у справі (звільнення його від відповідальності у виді сплати штрафу). Та за певної обачності, заздалегідь мав би вже вжити розумних заходів для формування необхідної суми коштів у випадку негативного для нього закінчення апеляційного оскарження.

На думку судді зазначеною заявою ОСОБА_1 хоче уникнути необхідності сплати штрафу. На зазначене вказує і те, що за два місяці після закінчення апеляційного провадження він не сплатив жодної частини штрафу, тобто з шести місяців про які він просить, він вже два місяці не платить штраф навіть в тій частини, яку як він вважає може сплатити у випадку розстрочення сплати (17 000: 6 місяців=2 833,33 грн.; 2 833,33 Х 2 два місяці =5 666,66). В даному випадку законодавство не обмежує можливість добровільної часткової сплати штрафу.

У зв`язку з зазначеним заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 283, 287-289, 298, 301, 304, 307, 308 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочку виконання постанови Яготинського районного суду Київської області від 16.05.2024 року у справі про № 382/754/24 відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Яготинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У випадку оскарження постанови вона набирає законної сили з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження у випадку залишення її без змін.

Повна постанова складена та підписана 24.10.2024 року.

Суддя С.П. Савчак