Справа № 727/8036/24
Провадження № 3/727/2449/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Гавалешко П.С., розглянув справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з УПП в Чернівецькій області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця в АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

20 липня 2024 року, близько 10.20 години, ОСОБА_1 , знаходячись в м.Чернівці, по вул. Богдана Хмельницького, перебуваючи біля будинку №40 виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , погрожував фізичною розправою.

Внаслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян.

Вказані порушення діючого законодавства підпадають під дію ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 12.09.2024 р. не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку.

16.10.2024 року ОСОБА_1 з`явився в судове засідання, подав до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи, згідно відмітки в той же день був ознайомлений. Розгляд справи перенесено на 18.10.2024 р.

18.10.2024 року ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Був належним чином повідомлений, про причини неявки суду не повідомив.

Судові повістки були надіслані на номер телефону, вказаний в протоколі про притягнення до адміністративної відповідальності та на поштову адресу, з метою дотримання вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» (Заява N 8371/02) від 26.04.2007 (п. 27) «Трух проти України» (заява N 50966/99) від 14 жовтня 2003 року наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Смс повідомлення про дату розгляду справи отримав відповідно до довідки про доставку смс повідомлення.

Відповідно до статті 38 КУпАП встановлено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративне правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті. З огляду на те, що при повідомленні судом про місце і час розгляду справи.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, не отримує повістки за вказаною нею ж адресою, та не відповідає за вказаним ним же номером телефону, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить відмітка у ньому про те, що розгляд адміністративної справи відбудеться за сповіщенням суду, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року наголосив, що «сторони в розумінні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження».

Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений у практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством ( стаття 1 КУпАП).

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного.

Ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єкт адміністративного проступку-загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16- річного віку).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків.

Своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 КУпАП.

За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Хуліганством, яке супроводжувалось винятковим цинізмом, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, наприклад, проявом безсоромності чи грубої непристойності, знущанням над хворим, дитиною, особою похилого віку або такою, яка перебувала у безпорадному стані, та інше.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення у діях ОСОБА_1 , вбачаються усі складові ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до письмових пояснень, долучених до протоколу про адміністративне правопорушення, наданих потерпілим ОСОБА_2 , 20.07.2024 року, близько 10.30 год. по вулиці 28 Червня у м. Чернівці, невідома особа вчинила конфлікт, який вини з приводу переставлення табличок на будинку, в ході чого невідомий чоловік ображав виражався нецензурною лайкою та застосував сльозогінний газ. В подальшому працівниками поліції було встановлено дану особа, якою виявився ОСОБА_1 .

Відповідно до письмових пояснень, ОСОБА_3 , 20.07.2024 року проводились роботи за адресою АДРЕСА_2 по заміні табличок з назвою вулиці, виконуючи роботи, до них підійшов невідомий чоловік, який почав ображав виражався нецензурною лайкою, щодо її колеги ОСОБА_2 , внаслідок чого було викликано поліцію на місце події.

В подальшому працівниками поліції було встановлено дану особа, якою виявився ОСОБА_1 .

Таким чином, проаналізувавши долучені до матеріалів справи про адміністративне правопорушення докази, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 , є винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

Приймаючи до уваги відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих обставин по справі, особистість правопорушника, обставини вчинення адміністративного правопорушення, приходжу до висновку про необхідність призначення стягнення у виді штрафу.

Згідно ст.40-1 КУпАп України, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст. 33-35, 38, 40-1, ч. 1 ст. 173 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та призначити стягнення у виді штрафу у розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду на протязі десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя П.С. Гавалешко