П О С Т А Н О В А

Іменем України

"10" грудня 2024 р. Справа153/1958/24

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Швець Р.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , пенсіонера, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності за те, що 19 листопада 2024 року, близько 14 годині 00 хвилин по вул.Шкільна в с.Клембівка Могилів-Подільського району Вінницької області, вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме: висловлювався на його адресу нецензурною лайкою, словесно ображав, внаслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, вказав, що ОСОБА_2 є його сусідом, з яким в нього неприязні віносини вже протягом двох років, через те, що ОСОБА_2 бив його собаку. ОСОБА_2 викликав поліцію через те, що на його думку, його собака розірвала курку ОСОБА_2 , однак, такого не було. ОСОБА_2 він не ображав та не висловлювався нецензурною лайкою.

Потерпілий ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , а саме: дані, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, серія ВАД №306652 від 19.11.2024; рапорт; письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , а також заслухавши особисті пояснення ОСОБА_1 , дані ним в судовому засіданні, вважаю не доведеною винуватість ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виходячи із наступного.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян. Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Наявність саме хуліганського (безпричинного) мотиву є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Не являються хуліганством дії які, хоча і містять ознаки правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, але були вчинені на грунті неприязних відносин.

Згідно матеріалів справи та пояснень, наданих в судовому засіданні ОСОБА_1 , вбачається, що конфлікт між сторонами відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті неприязних відносин між ОСОБА_1 та його сусідом ОСОБА_2 з приводу собаки, тому, в даному випадку відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Нецензурна лайка між особами, які знаходяться в неприязних стосунках без наслідків - порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Таким чином, вважаю, що суду не надано доказів того, що ОСОБА_1 під час конфлікту з ОСОБА_2 мав мотив порушення громадського порядку, а так само відсутня об`єктивна ознака громадське місце.

Слід також зазначити, що протокол не містить жодної інформації про будь-яку належну фіксацію адміністративного правопорушення. Свідки, уповноваженою особою, яка склала адміністративний протокол, не залучались.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не допускається.

Відтак, суд приходить до переконання про відсутність належних та достатніх доказів, які б підтверджували, що ОСОБА_1 19.11.2024 вчинив дрібне хуліганство.

Відповідно до статті 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вищевикладене, суд прийшов до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП необхідно закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.173, 221, 247, 251, 252, 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Р.В. Швець