П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи, які надійшли з Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатські області про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий, -

за ч. 2 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в:

Як випливає з протоколу про адміністративної відповідальності серії ВАД №245937 від 21.08.2024, 08.08.2024 о 22 год. 03 хв. адміннаглядний ОСОБА_1 був відсутній за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, який встановлений відносно нього. Вказані дії вчинив повторно протягом року. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

У судове засідання ОСОБА_1 з`явився, зазначив, що повідомляв поліцейського про те, що працює позмінно, однак той все одно склав відносно нього протокол.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Одним із завдань КУпАП є охорона прав і свобод громадян; ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративний нагляд це система тимчасових примусових профілактичних заходів спостереження і контролю за поведінкою окремих осіб, звільнених з місць позбавлення волі, що здійснюються органами внутрішніх справ та встановлюється з метою запобігання вчиненню вказаними особами злочинів, здійснення виховного впливу на них (Закон України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі»).

Диспозиція ч. 1 ст.187 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції.

Відповідно до ч.2 ст. 187 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Так, суб`єкт даного правопорушення спеціальний, а саме: особа, щодо якої встановлено адміністративний нагляд.

Як випливає з протоколу про адміністративної відповідальності серії ВАД №245937 від 21.08.2024, ОСОБА_1 ставиться у вину, що він 08.08.2024 о 22 год. 03 хв. був відсутній за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, який встановлений відносно нього. Вказані дії вчинив повторно протягом року.

До матеріалів справи додано ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.08.2023 згідно якої щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено адміністративний нагляд строком 1 рік.

З вказаної ухвали встановлено, що термін адміністративного нагляду почався з дня оголошення даної ухвали, тобто з 07.08.2024.

Таким чином, строк дії адміністративного нагляду, встановленого щодо ОСОБА_1 сплив 07.08.2024. В той же час, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №245937 від 21.08.2024 зазначено, що подія адміністративного правопорушення відбулась 08.08.2024, тобто після закінчення дії ухвали про встановлення адміністративного нагляду.

Суд зазначає, що для наявності в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого необхідна наявність всіх його ознак, а саме об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони.

З огляду на вищенаведене, в даному випадку відсутній суб`єкт вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

Згідно приписів ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України», «Берктай проти Туреччини», «Леванте проти Латвії» неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України», суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до статті 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що діяння, яке ставиться у вину ОСОБА_1 , а саме: порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд повторно протягом року матеріалами справи не доведене, його вина не підтверджена.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 9, 173, 221, 245, 280, 283-284, 289, 291 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.2 ст. 187 КУпАП закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя І.О. Шепетко