Провадження № 3/369/7421/24
ПОСТАНОВА

Іменем України

09.09.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак Ірина Адамівна, за участю захисника ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з ГУ ДПС у Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення України (далі КУпАП),

встановила:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 1901/10-36-07-08 від 08 серпня 2024 року, посадовою особою Головним державним інспектором ГУ ДПС у Київській області Потапенком Р. М. при проведенні фактичної перевірки ТОВ «Арт Мосс», що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , керівником якого є ОСОБА_2 , було виявлено порушення порядку проведення розрахунків, а саме: встановлено факт непроведення розрахункової операції через РРО, факт невидачі відповідного розрахункового документу встановленої форми на повну суму проведеної операції, реалізація товарів, необлікованих належним чином за місцем продажу та зберігання., тобто порушено: п.1, п.2, п. 12 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95ВР «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (із змінами та доповненнями), чим вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.155-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у передбаченому законом порядку. Будь-яких клопотань про його участь в судовому засіданні не надходило.

Поряд з цим, захисник ОСОБА_1 вважав за можливе проводити судовий розгляд справи за відсутності його довірителя, оскільки його участь в судовому засіданні не є обов`язковою та саме він буде здійснювати захист інтересів ОСОБА_2 .

Захисник ОСОБА_1 ,. в інтересах ОСОБА_2 , просив суд провадження у справі щодо його довірителя закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутності в діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП. Клопотання мотивував тим, що матеріали справи не містять доказів, які підтверджують, що ОСОБА_2 є суб`єктом інкримінованого йому адміністративного правопорушення. Вказував, що в протоколі про адміністративне правопорушення наведено лише загальний перелік порушень, тоді як не розкрита суть адміністративного правопорушення, звертав увагу на порушення процедури проведення контрольної закупівлі, яка здійснена представниками податкового органу за власні кошти, що не відповідає належності та допустимості доказів.

За таких обставин, вивчивши матеріали справи, доводи захисника ОСОБА_1 , дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно з ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Також, беручи до уваги статті 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення. Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належним та відображеним у протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 256 КУпАП.

Висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків та, відповідно, такий акт не порушує прав останнього.

Отже, акт податкової перевірки є службовим документом, в якому зафіксовані виявлені при проведенні тієї або іншої податкової перевірки порушення, він є носієм доказової інформації про виявлені порушення та його зміст може бути оскаржено шляхом подання заперечень до контролюючого органу за основним місцем обліку.

При цьому, Акт перевірки не може вважатись єдиним доказом вини особи у вчиненні правопорушення.

Аналогічний за змістом висновок наведений у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 08.09.2020 у справі № П/811/2893/14А.

Протокол про адміністративне правопорушення є одним із тих доказів, який у сукупності з іншими доказами по справі, дає підстави суду вважати винуватість особи, яка притягується до адміністративної відповідальності доведеною повністю і беззаперечно, за умови визнання таких доказів належними і допустимими.

Однак, в матеріалах справи № 369/14191/24, окрім протоколу про адміністративне правопорушення № 1901/10-36-07-08 від 08 серпня 2024 року, акту (довідки) фактичної перевірки №005924 від 08 серпня 2024 року відсутні будь-які докази, які б давали суду можливість перевірити обставини вказані безпосередньо в самому протоколі.

Відповідальність за ст. 155-1 КУпАП настає виключно за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері торгівлі, громадського харчування і послуг.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах: порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг; порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти.

Суб`єкт адміністративного проступку - як громадяни, так і посадові особи.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності.

Суд зауважує, що протокол про адміністративне правопорушення це відповідним чином оформлений уповноваженою особою процесуальний документ про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення, передбаченого КУпАП. Тобто, з огляду на положення КУпАП протокол є актом, який повинен містити інформацію про конкретне діяння, яке ставлять у вину особі, виходячи з правової природи поняття адміністративного правопорушення.

Разом з тим, викладені фактичні обставин адміністративного правопорушення в протоколі про адміністративне правопорушення № 1901/10-36-07-08 від 08 серпня 2024 року не міститься докладного та чіткого опису діяння, яке вчинив ОСОБА_2 , яке б охоплювалось ознаками об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП. Так, наведені порушення не дають можливості перевірити обставини та ідентифікувати, чи стосується цей протокол порушень зазначених в акті фактичної перевірки, який додано до протоколу.

Окрім цього, в акті фактичної перевірки № 005924 від 08 серпня 2024 року зазначено, що під час перевірки суб`єкт господарської діяльності прийняв розрахунок готівкою, на суму 220,50 грн.

При цьому, доказів, які б могли підтвердити факт здійснення розрахунку готівковими коштами ГУ ДПС у Київській області не долучено.

Суд також констатує той факт, що у протоколі відсутні посилання на узгоджені податкові повідомлення-рішення.

При цьому, у відповідності до вимог ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин, вислухавши доводи захисника ОСОБА_1 , дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов висновку, що клопотання захисника ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а провадження у справі щодо ОСОБА_2 підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 155-1 ч. 1, 247 ч. 1 п. 1, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

постановила:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення № 1901/10-36-07-08 від 08 серпня 2024 року) закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І. А. Козак