Справа №: 148/1951/24
Провадження № 3/148/933/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року суддя Тульчинського районного суду Вінницької області Дамчук О.О. розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області, про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ст. 85 ч. 4 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

08.08.2024 приблизно о 18.00 год. на річці Південний Буг Тульчинського району Вінницької області в с. Заозерне Тульчинського району, ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_2 здійснював незаконний вилов риби забороненим знаряддям лову сіткою 1 шт., в результаті чого виловили карася 29 шт., короп 1 шт., окунь 1 шт., загальною вагою 5кг. 050 гр., завдавши збитків рибному господарству України на суму 52717 грн, чим порушив розділ IV пп. 1 п. 1 Правил любительського рибальства, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 85 ч. 4 КУпАП.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачене ч.4 ст.85 КУпАП, а саме: грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

У судові засідання призначені на 21.08.2024, 17.09.2024, 30.09.2024 та 07.10.2024 ОСОБА_1 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, місце та час слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином (а.с.13-18). Клопотань про відкладення слухання справи до суду не надав, причини неявки не повідомив, представника/захисника до суду не направив.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Із витягу з КП «Д-3» (а.с.16) вбачається, що адресат відсутній за вказаною адресою. Адресою проживання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено АДРЕСА_1 . Також ОСОБА_1 був 02.10.2024 повідомлений телефонограмою про судове засідання призначене на 07.10.2024 на зазначений у протоколі про адміністративне правопорушення номер мобільного телефону НОМЕР_1 (а.с.17 зворот).

Верховний Суд не одноразово зазначав, що у тому випадку, якщо судова повістка повертається до суду з причин того, що «адресат відмовився» чи «адресат відсутній за вказаною адресою», то судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, а особа вважається повідомленою належним чином.

Отже, у разі, якщо судову повістку направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, враховуючи те, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що розгляд справи відбудеться за викликом Тульчинського районного суду, то вважаю, що адресат повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Звертаю увагу на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 18.03.2021 по справі № 911/3142/19, відповідно до яких направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Таким чином, сам лише факт неотримання поштової кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав судову повістку за належною адресою та яка повернулася до суду в зв`язку з відмовою від її отримання або відсутністю адресата за вказаною адресою, вважається належним повідомленням, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка повідомила таку адресу проживання під час складання матеріалів про адміністративне правопорушення.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, судова повістка не вручена у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою, після отримання телефонограми представника/захисника до суду не направив, тому приходжу до висновку, що поведінка особи щодо якої розглядається справа про адміністративне правопорушення свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою уникнення адміністративної відповідальності та зловживання процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях (у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року, у справі «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року) неодноразово зазначав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення передбачене статтею 85 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Таким чином, з огляду на викладене, ОСОБА_1 будучи своєчасно та належним чином повідомленим про дату, місце та час розгляду справи, у судове засідання не з`явився, клопотань про відкладення слухання справи до суду не надав, у зв`язку з чим справа розглядається без участі особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 268 ч. 1 КУпАП. Неявку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності в судове засідання або неповідомлення про причини неявки суд розцінює, як намагання уникнути відповідальності та затягування розгляду справи.

З огляду на те, що при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, не з`явилась у судове засідання, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить відмітка у ньому про те, що розгляд адміністративної справи відбудеться у Тульчинському районному суді, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, не повідомила причини неявки у судове засідання, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження". Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 статті 85 КУпАП і повинна нести передбачену законом відповідальність.

Приймаючи дане рішення, суд керується принципом "поза розумним сумнівом", зміст якого сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України". Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Із змісту ст. 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статей 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Згідно з пп. 1 п. 1 Розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700, забороняється добування (вилов) водних біоресурсів такими знаряддями, зокрема, сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів.

Використання заборонених знарядь лову під час вилову водних біоресурсів є грубим порушенням правил рибальства, що тягне за собою адміністративну відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Факт вчинення правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВН № 000342 від 08.08.2024; копією протоколу про адміністративне правопорушення серії ВН № 000341 від 08.08.2024 відносно ОСОБА_2 ; описом-оцінкою вилученого від 08.08.2024 року; квитанцією 163 про отримання речей і документів, а саме сітки з жилин вічко 30 мм. висотою 1 м. довжиною 50 м.; накладною № 113 від 08.08.2024 року; розрахунком матеріальної шкоди від 08.08.2024 року, яка становить 52717,00 грн., моніторингом цін на внутрішньому ринку рибної продукції по Вінницькій області за липень 2024 року; фотофіксацією виловленої риби.

Також відповідно до ч.5 ст. 283 КУпАП, при вирішенні питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення судом, одночасно вирішується питання про відшкодування винним майнової шкоди.

Відповідно до ст. 40 КУпАП з ОСОБА_1 підлягає стягненню матеріальна шкода у розмірі 26358,50 грн, яка була завдана незаконним виловом водних біоресурсів та розраховується у розмірі ? частини від загальної суми завданої шкоди правопорушенням, оскільки правопорушення було вчинено двома особами. Згідно розрахунку матеріальної шкоди (а.с.7) загальна шкода завдана правопорушенням складає 57717,00 грн.

При призначенні адміністративного стягнення прийнято до уваги, а також враховано характер та ступінь тяжкості скоєного правопорушення, перевіривши існування обтяжуючих та пом`якшуючих обставин, дані про особу, яка вчинила адміністративне правопорушення, неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності в судове засідання, вчинення адміністративного правопорушення вперше, його ставлення до вчиненого, спричинення матеріальних збитків державі, майновий та сімейний стан, а тому адміністративне стягнення необхідно накласти в межах мінімального розміру санкції статті у вигляді адміністративного штрафу з відшкодуванням майнової шкоди спричиненої адміністративним правопорушенням, що на розсуд суду є достатнім та необхідним для виправлення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення.

В силу ст. 40-1 КУпАП з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності підлягає стягненню судовий збір, в розмірах встановлених законодавством України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 40, 40-1, 173-2 ч.2, 221, 268, 283, 287, 303, 307-308 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді адміністративного штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить в сумі 340,00 (Триста сорок) гривень (Рахунок UA 3689 9998 0313 0901 0600 0002 568, Отримувач коштів УК у Тульч.р-н./ Тульчинськ. р-н./21081100, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37979858, Банк отримувача Казначейство України (ел.адм.подат.) (ЕАП)).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ст. 40 КУпАП в дохід держави - 26358,50 грн. (Двадцять шість тисяч триста п`ятдесят вісім) гривень 50 коп (Одержувач: ГУК у Він.обл./м.Ладижин/24062100, Код , номер рахунку: UA0002916, Банк одержувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код бюджетної класифікації доходів: 24062100) в рахунок відшкодування збитків, заподіяних незаконним виловом риби.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (мешканця АДРЕСА_1 ), судовий збір на користь держави (отримувач коштів : ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, код класифікації доходів бюджету 22030106, рахунок UA 0026001, банк отримувача Казначейство України (ЕАП)) у розмірі 605,60 (Шістсот п`ять) грн 60 коп.

Штраф підлягає сплаті у 15-денний строк з дня вручення постанови або залишення апеляційної скарги без задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 308 КУпАП, у разі несвоєчасного сплачення штрафу і виконання постанови в примусовому порядку, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП, та витрати на облік зазначеного правопорушення.

Копії платіжних документів подаються до органу, від імені якого накладено стягнення, у триденний строк з дня сплати.

Своєчасно несплачений штраф буде примусово стягнутий у порядку, встановленому законодавством.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду через Тульчинський районний суд Вінницької області.

Суддя О.О. Дамчук