Справа № 758/8511/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Ковбасюк О.О., розглянувши справу, яка надійшла від Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючої в КНП «Клінічна лікарня «ПСИХІАТРІЯ» на посаді економіста І категорії з договірних та претензійних робіт, уповноважена особа з питань організації та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель та уповноважена особа відповідальна з питань організації та проведення закупівель товарів, робіт та послуг, необхідних для нормального функціонування лікувального закладу,

за ч.3 ст. 164-14 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №16/0030/2024/пр від 01.07.2024, складеним заступником начальника відділу контролю у сфері закупівель Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області ОСОБА_2 при здійсненні відповідно до ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторингу процедури закупівлі Комунального некомерційного підприємства «Клінічна лікарня «ПСИХІАТРІЯ»» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації за предметом закупівлі «Послуги з охорони території лікувального закладу 16 га» (інформацію про закупівлю опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2023-ll-29-005239-a), підпорядкованість: Київська міська рада, місцезнаходження: вул. Кирилівська, будинок 103, м. Київ, Україна 04080, виявлено порушення законодавства про закупівлі, а саме невідхилення тендерної пропозиції, яка підлягала відхиленню відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII з урахуванням Особливостей з здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, а саме: 18.01.2024 уповноваженою особою замовника ОСОБА_1 не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «ЦЕРБЕР ЗАХИСТУ» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації тендерної документації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, визначено його переможцем процедури закупівлі, та протокольним рішенням (протокол) уповноваженої особи замовника від 18.01.2024 №10 вирішено, що тендерна пропозиція ТОВ «ЦЕРБЕР ЗАХИСТУ» відповідає вимогам тендерної документації замовника та прийнято рішення про намір укласти договір із учасником ТОВ «ЦЕРБЕР ЗАХИСТУ». В подальшому за результатами проведеної закупівлі замовником укладено договір про надання охоронних послуг від 01.02.2024 №43-24-25 з ТОВ «ЦЕРБЕР ЗАХИСТУ» (далі - учасник, товариство) на суму 3 100 179.84 грн. без ПДВ, та вчинила правопорушення, передбачене ч.3 ст. 164-14 КУпАП, а саме порушено вимоги абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178 щодо здійснення публічних закупівель.

В ході проведення моніторингу та впродовж строку передбаченого абзацом 2 частини восьмої статті 8 Закону №922 інформації та/або документів, що свідчать про усунення замовником порушень законодавства у сфері публічних закупівель через електронну систему закупівель не надано, а також висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA- 2023-11-29-005239-а не оскаржено до суду.

Факт порушення документально засвідчено у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-ll-29-005239-a від 05.04.2024, який оприлюднено в електронній системі закупівель 09.04.2024.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, від її захисника адвоката Павленка С.О. надійшли письмові заперечення, в яких він просив закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, вказуючи на відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ч.1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З огляду на наведене, враховуючи подані захисником письмові пояснення, суд провів судовий розгляд за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та її захисника.

Дослідивши в сукупності наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими.

Відповідно до ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Частиною 3 статті 164-14 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації.

Диспозиція даної норми закону є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, які визначають правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Відповідно до п.п. 31, 32 ч.1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація-документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель. Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації ( абз.1 ч.3ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до ч.8 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі» подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Відповідно до абз.2 п.2 ч.1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Згідно п.3-7 Розділ X Прикінцеві та Перехідні положення Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

При цьому, порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні регулюються Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178.

Відповідно до п.3 Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 №471) (надалі Особливості №1178) замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

Відповідно до абз.2 п.17 Особливостей переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю.

Згідно п.п. 2 п. 44 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей, а також не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

Разом з цим, надані суду матеріали не містять належних доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 164-14 КУпАП.

Так, із наданих захисником до суду письмових заперечень судом встановлено, що учасником-переможцем у тендерній закупівлі на виконання вимог тендерної документації для підтвердження відповідності кваліфікаційним вимогам (документація на 12 охоронників) було надано посвідчення про перевірку знань з охорони праці та Витяг з протоколу від 01.12.2023р. №2023 засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці не на 12 охоронників, а аж на 14 охоронників, а саме посвідчення про перевірку знань з охорони праці №2023/32; №2023/33; №2023/34; №2023/35; №2023/36; №2023/37; №2023/38; №2023/39; №2023/40; №2023/41; №2023/42; №2023/43; №2023/44; №2023/45. Зазначені документи опубліковані в системі електронних закупівель та підтверджують факт відповідності учасника-переможця вимогам Тендерної закупівлі за номером ID: UA-2023-11-29-005239-а.

Метою Закону України «Про публічні закупівлі» є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції. У відповідності до статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» основними принципами закупівлі є добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням; неприпустимість встановлення жодних дискримінаційних вимог до учасників.

З матеріалів справи вбачається, що самі по собі твердження контролюючого органу щодо невідповідності учасника-переможця ТОВ «ЦЕРБЕР ЗАХИСТУ» вимогам тендерної закупівлі в частині надання посвідчення про перевірку знань з охорони праці №2023/33 не на ОСОБА_3 , а на ОСОБА_4 (в силу допущення технічної помилки - описки) не може трактуватись як невідповідність тендерним вимогам, адже згідно зазначених вимог учасник мав надати підтвердження щодо 12 охоронників, а останній надав на 14 (навіть з урахуванням виключення одного з 14 охоронників, залишається підтвердження на 13), що повною мірою підтверджує відповідність учасника кваліфікаційним вимогам тендерної закупівлі.

Зокрема, відповідно до наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710, помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі, відноситься до формальних помилок та не може бути підставою для відхилення пропозиції учасника.

Так, само й твердження контролюючого органу щодо порушень норм Кодексу законів про працю України не відповідають дійсності, адже умовами Тендерної закупівлі встановлено вимогу щодо надання підтверджуючих документів на неменше 12 охоронників, що будуть залучатись для надання послуг, а не на всіх охоронників, що будуть залучені до надання зазначених послуг.

З наведеного вбачається, що учасником-переможцем було в повній мірі підтверджено відповідність всім кваліфікаційним вимогам тендерної закупівлі, а у уповноваженої особи замовника - ОСОБА_1 в силу приписів пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 №471), були відсутні підстави для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ЦЕРБЕР-ЗАХИСТ».

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Державна аудиторська служба України не є уповноваженим органом з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та відповідно останній не надано права встановлювати порушення вимог трудового законодавства. В самому протоколі контролюючим органом не наведено детального розрахунку неможливості зазначеної кількості охоронників надавати послуги.

Зокрема, суд звертає увагу на те, що складання протоколу №16/0030/2024/пр від 01.07.2024 про адміністративне правопорушення відбулось через значний проміжок з моменту виявлення особи, яка його вчинила, а тому наявний факт недотримання уповноваженою посадовою особою на його складання положень ч.2 ст. 254 КУпАП.

Таким чином, складання даного протоколу про адміністративне правопорушення відбулось через значний проміжок з моменту виявлення особи, яка його вчинила, а тому слід вважати дії уповноваженої посадової особи непослідовними, оскільки належним було б складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення не пізніше двадцяти чотирьох годин після його виявлення та закріплення відповідних доказів про їх вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Отже, зазначені дії посадової особи, уповноваженої на складання протоколу, не відповідають такій складовій принципу правової визначеності як передбачуваність застосування правових норм. Дотримання даного принципу є необхідним для того, щоб виключити будь-які ризики свавілля, наприклад, як в даному випадку, посадовою особою безпідставно не було складено протокол відразу після виявлення адміністративного правопорушення. Чинним законодавством не передбачено будь-яких випадків зволікання у часі оформлення протоколів у побідних справах, у зв`язку із чим складання протоколу через значний проміжок часу від дати виявлення правопорушення є недопустимим та не відповідає принципу законності.

Крім того, суд вбачає неможливість виконання пункту 3 розділу II Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-ll-29-005239-a 05.04.2024 щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору №43-24-25 від 01.02.2024, укладеного між замовником- ОСОБА_1 та ТОВ «ЦЕРБЕР-ЗАХИСТ», виходячи з наступного.

Згідно п.19 ч.1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі є актом індивідуальної дії, що приймається відповідачем в межах наданих йому повноважень і на виконання, покладених на нього завдань та встановлює для позивача певні обов`язки щодо його виконання.

Відповідно до п.5 ч.7 ст. 8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Наказом Міністерства фінансів України Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення №552 від 08.09.2020 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до пунктів 2, 3 Розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Згідно із ч.1 ст. 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Норми Закону №922-VIII не передбачають порядку усунення виявлених порушень процедури закупівлі після визначення переможця процедури закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю.

Так, Верховний Суд у постанові № 420/5590/19 від 30.11. 2021 вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону, оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України «Про публічні закупівлі». Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.

Частиною 1 ст. 188 Господарського кодексу України встановлено, що зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

За змістом наведених норм господарський договір, укладений між юридичними особами може бути розірваний лише за згодою сторін або у судовому порядку, проте для цього повинні існувати підстави.

Суд звертає увагу, що визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як припинення зобов`язань не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії, оскільки, підстави припинення зобов`язань врегульовані главою 50 Цивільного кодексу України. У свою чергу, питання щодо розірвання договору визначені статтею 651 Цивільного кодексу України, згідно якої розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Згідно матеріалів закупівля, між замовником- ОСОБА_1 та ТОВ «ЦЕРБЕР-ЗАХИСТ» укладено договір про надання охоронних послуг №43-24-25 від 01.02.2024 та такий договір виконується належним чином у відповідності до вимог замовника передбачених технічним завданням тендерної документації.

Ні умовами договору, ні чинним законодавством не визначено такої підстави розірвання договору як вимога органу контролю, а така дія як спонукання замовника до розірвання договору є виходом за межі повноважень органами фінансового контролю.

При цьому, ні вказаним законом, ні іншим нормативно-правовим актом не встановлено право органів фінансового контролю вимагати вжиття заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства.

Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в висновку спосіб призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору та матиме негативні наслідки для репутації, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками та стверджуваними порушеннями.

У Рішенні від 25.01.2012 № З-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

Також, у висновку не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів.

Вимога припинити зобов`язання за договором про закупівлю з переможцем публічної закупівлі, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Відтак, зобов`язавши замовника вжити заходів щодо припинення/розірвання зобов`язань за договором, укладеним за результатами проведеної процедури закупівлі, порушується принцип пропорційності та відсутня легітимна мета.

Також у висновку необґрунтовано необхідність застосування саме такого способу усунення встановлених порушень, не наведено наслідків, до яких призвели допущені позивачем порушення, їх значення з огляду на мету та принципи Закону № 922-VII.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для зобов`язання замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання такого договору.

Таким чином, наведене свідчить про відсутність в матеріалах справи належних, достатніх та допустимих доказів, які б поза розумним сумнівом вказували на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 164-14 КУпАП.

У відповідності до вимог ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи вищенаведене, суд доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 164-14 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 155-1, 247, 280, 283, 284, 294 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 164-14 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва.

Суддя О. О. Ковбасюк