Справа № 932/7497/24
Провадження № 3/932/4144/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2024 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Юдіна Н.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Відділу адміністративної практики Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшов протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 987842 від 21.08.2024 ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: м. Дніпро, проспект Д. Яворницького, буд. 55, 21.08.2024 близько 11 год. 30 хв., неодноразово виражалася нецензурною лайкою в громадському місці, внаслідок чого порушила громадський порядок і спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Постановою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 вересня 2024 року вищезазначену справу про адміністративне правопорушення було повернуто до Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області у зв`язку із відсутністю фотокартки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, після встановлення особи ОСОБА_1 через систему ІПНП.

04.10.2024 року до Бабушкінвського районного суду м. Дніпропетровська повернулась справа про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 після дооформлення із рапортом інспектора Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області в якому було зазначено, що на службовий пристрій не було змоги зробити фотокартку правопорушниці. З початку відпрацювання виклику велась відеофіксація на нагрудні відеореєстратори, у зв`язку із чим інспектор просить суд дослідити відеозаписи з відеореєстраторів.

Всупереч вищезазначеного рапорту зі змісту супровідного листа, який надійшов на адресу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, вбачається, що надати відеозаписи з нагрудних відеореєстраторів працівників немає можливості за строком давності. Оскільки строк зберігання відеозаписів, відповідно до підпункту 1 пункту 3 розділу VIIІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026 становить 30 діб.

При винесенні остаточного рішення у справі суд досліджуєматеріали адміністративного провадження, а саме: протокол про адміністративне правопорушення № ВАБ987842 від 21.08.2024, рапорт співробітниківДПП УПП в Дніпропетровській області від 13.07.2024, особу картку щодо ОСОБА_1 , рапорт інспектора УПП в Дніпропетровській області від 18.09.2024.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 251КУпАП наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи підлягають доказуванню належними та допустимими доказами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом (пункт 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство»).

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

При цьому, дрібне хуліганство передбачає умисел, спрямований на порушення громадського порядку і спокою громадян, з мотивів явної неповаги до суспільства.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про відсутність складу інкримінованого ОСОБА_1 дрібного хуліганства, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку із відсутністю об`єктивних, достатніх та обґрунтованих доказів на підтвердження факту винуватості останньої. Окрім того, до протоколу про адміністративне правопорушення не долучені зазначені в ньому відео з БК: 471412, 471455.

Суд, зберігаючи безсторонність позбавлений можливості самостійно збирати докази на користь будь-якої із сторін провадження.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними статтею 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини і змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також статті 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно з яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

З огляду на викладене, складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП в діях ОСОБА_1 не доведено.

Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 7, 9, 173,247, 251 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя Н.М. Юдіна