КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 33/824/4620/2024
Головуючий в суді І інстанції Константінова К.Е.
Доповідач в суді ІІ інстанції Кашперська Т.Ц.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

07 жовтня 2024 року

м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Кашперської Т.Ц., з участю захисника Шевцової Тамари Миколаївни, розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Печерського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 року, якою закрито провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 163-2 ч. 1 КУпАП, з підстав, передбачених п. 7 ст. 247 КУпАП в зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності,

в с т а н о в и в :

Постановою Печерського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 року встановлено вину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керівника АТ «Укртранснафта», в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-2 ч. 1 КУпАП, а провадження в справі закрито у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 38 КУпАП.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 31 жовтня 2023 року о 17:00, будучи керівником АТ «Укртранснафта» за адресою м. Київ вул. Князів Острозьких, 32/2, несвоєчасно подав платіжне доручення до установи банку на сплату узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за І квартал 2023 року, а саме при граничному терміні сплати 01 травня 2023 року платіжне доручення до установи банку подано 19 травня 2023 року, чим порушено вимоги п.п. 266.10.1 п. 266.10 ст. 266 Податкового кодексу України, що підтверджено актом камеральної перевірки № 10638/16-31-04-06-03/31570412 від 31 жовтня 2023 року. Закрито провадження в справі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст. 38 КУпАП.

Не погоджуючись з даною постановою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу 12 вересня 2024 року, в якій просив скасувати постанову Печерського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 року та закрити провадження в справі в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, посилався на те, що постанова Печерського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 року є незаконною, прийнятою з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема в зв`язку з недоведеністю ГУ ДПС у Полтавській області обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими.

Вказував, що суд першої інстанції не дослідив наступні обставини: факт своєчасної сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 1 квартал 2023 року, який відповідно до податкової декларації № в сумі 1 467,31 грн. АТ «Укрнафта» здійснило 25 квітня 2023 року, що підтверджується платіжним дорученням № (додано до письмових пояснень, поданих до суду першої інстанції), в той час як граничним строком для сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за І квартал 2023 року, було 01 травня 2023 року.

Судом не досліджено, що протокол про адміністративне правопорушення № 8419/12/16-31-04-06-09 від 21 листопада 2023 року складено з порушенням строків, передбачених ч. 2 ст. 254 КУпАП. Граничним строком сплати податку є 01 травня 2023 року, відтак, у разі, якщо податковий орган дійшов висновку про наявність порушення строків сплати відповідного податку, датою вчинення правопорушення мало бути визначено 02 травня 2023 року, а не 31 жовтня 2023 року о 17:00. Протокол же складено тільки 21 листопада 2023 року, що в свою чергу є порушенням вимог ст. 254 КУпАП, оскільки складено більш ніж через 24 години з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

Вказував, що протокол, складений відносно нього, вручений йому не був, відтак, він його не підписував, що є свідченням порушення ініціатором його складання вимог ст. 256 КУпАП та прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в тому числі права на захист, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП обов`язок вручити протокол про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, покладається на відповідний орган, який склав протокол.

Зауважував, що адміністративне правопорушення вчинено за місцем знаходження АТ «Укртранснафта» за адресою м. Київ вул. Князів Острозьких 32/2, а протокол складено за адресою м. Кременчук вул. Троїцька 76 каб. 308, тобто за адресою податкового органу. Податковим органом не зазначено доказів об`єктивної неможливості складання протоколу саме за місцем його вчинення, що могло б бути підставою для його складання в органі доходів і зборів, як те вимагається п. 12 Інструкції.

Зазначав, що відповідальність за ведення податкового обліку АТ «Укртранснафта» покладено на функціональний підрозділ Податкового обліку та звітності, про що наявні відповідні регламенти і накази.

Вказував, що матеріали справи не містять доказів, які б підтверджували факт вчинення ним інкримінованого діяння, а саме порушення п.п. 266.10.1 п. 266.10 ст. 266 ПК України. Враховуючи вищевикладене, в його діях відсутній склад та подія адміністративного правопорушення, що є підставою для закриття провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Крім того, до апеляційної скарги долучене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивоване тим, що станом на сьогоднішній день він не отримував оскаржувану постанову, з Єдиного державного реєстру судових рішень дізнався про існування постанови Печерського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 року та подав апеляційну скаргу на вказане судове рішення, однак постановою Київського апеляційного суду від 12 липня 2024 року йому було відмовлено в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, зазначивши, що він довго не цікавився ходом розгляду справи, тим самим знехтувавши своїми процесуальними обов`язками.

Вважав, що вказані твердження не відповідають дійсності, оскільки ним було подано пояснення по справі до суду першої інстанції, він постійно телефонував до суду з метою отримання інформації та постанови по справі, здійснював моніторинг ЄДРСР. Однак судом оскаржувана постанова була винесена та оприлюднена через три місяці від дати розгляду адміністративної справи. Враховуючи, що ОСОБА_1 не отримував оскаржувану постанову, матеріали справи не містять доказів її отримання, Київський апеляційний суд дійшов необґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови.

Відтак при прийнятті рішення щодо можливості поновлення строку на апеляційне оскарження просив врахувати, що Печерський районний суд м. Києва під час розгляду справи не надав оцінку тому, що з протоколом, складеним відносно ОСОБА_1 , його ознайомлено не було і він протокол не підписував, що є свідченням порушення ініціатором його складання вимог ст. 256 КУпАП; він не отримував протокол про адміністративне правопорушення; про постанову суду першої та апеляційної інстанції він довідався з ЄДРСР; введення та існування на території України воєнного стану.

Вказував на те, що він звертається з апеляційною скаргою не з метою домогтися формального повторного перегляду справи та не на підставі формальних міркувань, а з метою скасування неправильного по суті рішення, яке винесене з порушенням норм процесуального права та яке не відповідає вимогам законності та обґрунтованості, що має наслідком його скасування. Оскаржуване рішення має значні порушення закону та його недоліки призводять до порушення основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

Вирішуючи заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд враховує наступне.

Відповідно до статті 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно зі ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду, орган (посадова особа) вирішує, зокрема, питання чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Як регламентують положення ст. 277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніше як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначається дата і місце розгляду справи.

Дані вимоги закону під час судового провадження справи за протоколом про адміністративне правопорушення судом першої інстанції належним чином не дотримані, оскільки, докази вручення судової повістки ОСОБА_1 у матеріалах справи відсутні.

Крім того, за приписами ч. 1, 3 ст. 285 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Таким чином, з матеріалів справи встановлено, що строк на оскарження постанови ОСОБА_1 пропустив з поважних причин, оскільки розгляд справи судом першої інстанції проведено у відсутності ОСОБА_1 , щодо якого відсутні докази вручення йому копії постанови Печерського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 року.

За наведених обставин та з метою забезпечення реалізації права ОСОБА_1 на допуск до правосуддя, в якому не може бути відмовлено з формальних підстав, апеляційний суд визнає поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції та вважає за необхідне поновити цей строк.

В судовому засіданні захисником Шевцовою Т.М. надано нові докази, а саме копію положення про функціональний напрямок АТ «Укртранснафта» «Управління бухгалтерським обліком» корпоративної функції «Управління фінансами Групи Нафтогаз», затвердженого генеральним директором ОСОБА_1 01 серпня 2023 року, згідно розділу «Завдання», до основних завдань функціонального напрямку віднесено: ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності, забезпечення своєчасного виконання податкових зобов`язань, згідно розділу «Функції», до функцій напрямку віднесено складання та подання податкової звітності, ініціювання сплат податкових зобов`язань.

Крім того, захисником Шевцовою Т.М. надано копію наказу від 10 вересня 2024 року № 575, яким призначено заступника головного бухгалтера - начальника відділу податкового обліку та звітності ОСОБА_3 особою, відповідальною за ведення податкового обліку АТ «Укртранснафта».

Оцінюючи дані докази, апеляційний суд враховує, що вони були виготовлені після спливу граничного строку сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 1 квартал 2023 року, а саме після 01 травня 2023 року, а тому не містять інформації щодо предмета доказування - про особу, відповідальну за ведення податкового обліку в АТ «Укртранснафта» станом на вказаний час, і не можуть вважатися належними.

Дослідивши апеляційну скаргу та матеріали справи, заслухавши пояснення захисника Шевцової Т.М. , яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на таке.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Розглядаючи справи про адміністративне правопорушення, суд, як це визначено у ст. 245 КУпАП, повинен всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати всі обставини справи на основі належно досліджених в судовому засіданні та оцінених доказів і вирішити справу в точній відповідності з законом.

Водночас, згідно з вимогами ст. 278, 280 КУпАП, суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, який є одним з основних джерел доказів, має містити дату і місце його складення, посаду, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Крім того, положеннями ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, наведені вимоги закону при розгляді справи в суді та винесенні суддею постанови стосовно ОСОБА_1 дотримані не у повному обсязі.

Як вбачається з матеріалів справи та постанови судді, при розгляді даної справи суддя суду першої інстанції не достатньо повно встановив усі обставини справи та дійшов до хибного висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

До матеріалів справи додано акт про результати камеральної перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів № 10638/16-31-04-06-03/31570412 від 31 жовтня 2023 року, складений у м. Кременчук вул. Троїцька 76 , а саме щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за І квартал 2023 року АТ «Укртранснафта», , з якого вбачається, що на підставі п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 розділу І, п. 75.1 ст. 75 та у порядку, визначеному п. 76.2 ст. 76 розділу ІІ Податкового кодексу України, проведено камеральну перевірку щодо порушення термінів сплати (перерахування) податків, зборів, платежів з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за І квартал 2023 року (адміністративний регіон 1616). Перевірку проведено головним державним інспектором Кременчуцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області Людмилою Штанько. Результатами перевірки встановлено, що відповідальними особами у звітному (податковому) періоді, що перевіряється, є керівник або уповноважена особа/фізична особа - ОСОБА_1 , головний бухгалтер - ОСОБА_4 .

При перевірці використано податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2023 рік від 16 лютого 2023 року № (додаток 2, розрахунок у частині об`єктів нежитлової нерухомості № ; (додаток 2, розрахунок у частині об`єктів нежитлової нерухомості № ); дані, що зберігаються (опрацьовуються) у інформаційних базах «Податковий блок».

Статтею 15 ПК України визначено, що платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з Кодексом.

Відповідно до п. 16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи; подавати контролюючим органам інформацію, відомості про суми коштів, не сплачених до бюджету в зв`язку з отриманням податкових пільг (суми отриманих пільг) та напрями їх використання (щодо умовних податкових пільг - пільг, що надаються за умови використання коштів, вивільнених у суб`єкта господарювання внаслідок надання пільги, у визначеному державою порядку.

Згідно п. 36.1 ст. 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Згідно п. 38.1 ст. 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Відповідно до п.п. 266.6.1 п. 266.2 ст. 266 ПК України базовий податковий (звітний) період дорівнює календарному року.

Відповідно до п.п. 266.7.5 п. 266.7 ст. 266 ПК України платники податку - юридичні особи самостійно обчислюють суму податку станом на 1 січня звітного року і не пізніше 20 лютого цього ж року подають контролюючому органу за місцезнаходженням об`єкта/об`єктів оподаткування декларацію за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками поквартально.

Щодо новоствореного (нововведеного) об`єкта житлової та/або нежитлової нерухомості декларація юридичною особою - платником подається протягом 30 календарних днів з дня виникнення права власності на такий об`єкт, а податок сплачується починаючи з місяця, в якому виникло право власності на такий об`єкт.

Відповідно до п.п. 266.10.1 п. 266.10 ст. 266 ПК України податкове зобов`язання за звітний рік з податку сплачується: юридичними особами - авансовими внесками щокварталу до 30 числа місяця, що наступає за звітним кварталом, які відображаються в річній податковій декларації.

Підставами, які доводять вчинення порушення платником податків, в акті перевірки № 10638/16-31-04-06-03/31570412 від 31 жовтня 2023 року зазначено наступні: платником податку АТ «Укртранснафта» подано податкову звітність з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за формою, встановленою у порядку, передбаченою ст. 46 Кодексу, та відповідно до якої задекларовано суми податку, які підлягають сплаті до бюджету, а саме: податкова декларація з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2023 рік від 23 лютого 2023 року № із задекларованими сумами податку, які підлягають сплаті до бюджету у І кварталі 2023 року, код території територіальної громади UA 000 49108 в розмірі 1467,31 грн.

Вказана декларація складена та підписана відповідно до ст. 48 Кодексу, та подана до ГУ ДПС у Полтавській області у спосіб, передбачений діючим законодавством.

Платником податку було самостійно визначено суму податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, тобто на етапі підготовки податкової звітності платник усвідомлював про обов`язок в подальшому сплатити дані зобов`язання.

Таким чином, платник податку АТ «Укртранснафта» мав визначений законом обов`язок та був обізнаний із граничними строками сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки до бюджету, адже вони закріплені в Кодексі та знаходяться у вільному доступі.

Крім цього, інформація про терміни сплати податку розміщена в інтерактивному календарі на сайті ДПС та у відкритій частині електронного кабінету платника податків.

Проте платник податку АТ «Укртранснафта» не вжив достатніх заходів для своєчасної сплати узгоджених грошових зобов`язань.

ГУ ДПС у Полтавській області не отримувало від АТ «Укртранснафта» будь-яких пояснень, листів з інформацією щодо неможливості виконання ним обов`язку зі своєчасної сплати на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, задекларованого до сплати відповідно до податкової декларації за І квартал 2023 року; обставин, які звільняють підприємство від фінансової відповідальності за несвоєчасну сплату податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за І квартал 2023 року.

Дані дії платника податків вважаються винними, зважаючи, що АТ «Укртранснафта» мало можливість для отримання правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжило достатніх заходів щодо їх дотримання.

Отже, за результатами перевірки АТ «Укртранснафта» встановлено несвоєчасну сплату узгодженої суми податку на нерухоме майно, відмінне земельної ділянки, за І квартал 2023 року, чим порушено п.п. 266.10.1 п. 266.10 ст. 266 Кодексу, адже оскільки платник сплатив податкове зобов`язання з запізненням, то він був обізнаний та усвідомлював, що такий обов`язок щодо сплати зобов`язання в нього існує.

Дані дії платника АТ «Укртранснафта» податковий орган вважав такими, що підтверджують вину, зважаючи, що посадові особи мали можливість для дотримання правил та норм перерахування податків і зборів до бюджету, за порушення яких ПК України передбачена відповідальність, проте не вжили достатніх заходів для своєчасності та повноти сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по податковій декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за І квартал 2023 року.

Згідно висновків акту перевірки № 10638/16-31-04-06-03/31570412 від 31 жовтня 2023 року, в результаті перевірки встановлено порушення АТ «Укртранснафта» терміну сплати узгодженої суми грошового зобов`язання, чим порушено п.п. 266.10.1 п. 266.10 ст. 266 Кодексу, а саме: граничний термін сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за І квартал 2023 року - до 01 травня 2023 року, проте узгоджене податкове зобов`язання сплачено 19 травня 2023 року.

Дані дії платника вважаються винними, зважаючи, що особа мала можливість дотримання правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Відповідальність платника за порушення правил сплати грошового зобов`язання встановлена п.п. 124.1 - 124.3 ст. 124 Кодексу, а саме «У разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Діяння, передбачені пунктами 124.1, 124.1-1 цієї статті, вчинені умисно, -

тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Діяння, передбачені пунктом 124.2 цієї статті, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів або які призвели до прострочення сплати грошового зобов`язання на строк більше 90 календарних днів, -

тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання».

Акт перевірки № 10638/16-31-04-06-03/31570412 від 31 жовтня 2023 року підписаний головним державним інспектором Кременчуцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області Людмилою Штанько, поля для підпису керівника або уповноваженої особи/фізичної особи (законного представника) АТ «Укртранснафта», а також головного бухгалтера АТ «Укртранснафта», не заповнені.

Листом від 31 жовтня 2023 року головним державним інспектором Кременчуцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області Людмилою Штанько було направлено на адресу АТ «Укртранснафта» акт перевірки від 31 жовтня 2023 року № 10638/16-31-04-06-03/31570412, запрошено на оформлення протоколу про адміністративне правопорушення у зв`язку з встановленням факту порушення ведення податкового обліку, а саме неподання платіжного доручення до установи банку на сплату податкового (грошового) зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за І квартал 2023 року (повідомлення від 31 жовтня 2023 року № 3872/12/16-31-04-06-09).

В матеріалах справи наявна копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, згідно якого 31 жовтня 2023 року на адресу АТ «Укртранснафта» направлено акт, отриманий під підпис 07 листопада 2023 року.

20 листопада 2023 року головними державними інспекторами Кременчуцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області Штанько Л.В., Бондаренко О.М. , Кобилко В.О. складено акт № 8400/12/16-31-04-06-09 про неявку посадових осіб для ознайомлення і підписання протоколу про адміністративне правопорушення, згідно якого в зв`язку з тим, що керівник АТ «Укртранснафта» не з`явився до Кременчуцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області, відмову посадової особи від ознайомлення та підписання протоколу про адміністративне правопорушення засвідчено даним актом.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення 8419/12/16-31-04-06-09 від 21 листопада 2023 року, складеного головним державним інспектором Кременчуцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області Штанько Л.В. за результатами камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за І квартал 2023 року платника податків АТ «Укртранснафта», посадова особа ОСОБА_1 , керівник АТ «Укртранснафта» (код ЄДРПОУ), вчинив правопорушення в частині несвоєчасного подання до установи банку на сплату узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за І квартал 2023 року, а саме при граничному терміні сплати 01 травня 2023 року платіжне доручення до установи банку подано 19 травня 2023 року, чим порушено п.п. 266.10.1 п. 266.10, ст. 266 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VІ (зі змінами та доповненнями); дата і час вчинення правопорушення - 31 жовтня 2023 року о 17:00, акт № 10638/16-31-04-06-03/31570412 від 31 жовтня 2023 року, 01010 м. Київ, Печерський район, вул. Острозьких князів, 32/2.

Другий примірник протоколу про адміністративне правопорушення, складеного на посадову особу АТ «Укртранснафта» керівника ОСОБА_1 , направлено листом від 21 листопада 2023 року.

Підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність у діях зазначеної особи складу правопорушення, тобто, сукупності передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частина 1 ст. 163-2 ч. 1 КУпАП передбачає відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів) у вигляді накладення штрафу на посадових осіб у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Норма ч. 1 ст. 163-1 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, проте для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний зміст. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення 8419/12/16-31-04-06-09 від 21 листопада 2023 року зазначено, що ОСОБА_1 , як керівник АТ «Укртранснафта», невчасно подав платіжне доручення до установи банку на сплату узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за І квартал 2023 року, а саме при граничному терміні сплати 01 травня 2023 року платіжне доручення до установи банку подано 19 травня 2023 року, порушив п.п. 266.10.1 п. 266.10 ст. 266 ПК України.

Підпунктом 266.10.1 п. 266.10 ст. 266 ПК України передбачено, що податкове зобов`язання за звітний рік з податку сплачується юридичними особами - авансовими внесками щокварталу до 30 числа місяця, що наступає за звітним кварталом, які відображаються в річній податковій декларації.

З протоколу про адміністративне правопорушення 8419/12/16-31-04-06-09 від 21 листопада 2023 року вбачається, що вчинення даного порушення встановлено головним державним інспектором Кременчуцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області Штанько Л.В. за результатами камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за І квартал 2023 року платника податків АТ «Укртранснафта».

Статтею 75 ПК України врегульовано види перевірок. Так, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути, зокрема, своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно п. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Встановлені правила допустимості і відповідності доказів є гарантом їх достовірності та істинності.

При цьому, з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до статті 251 КУпАП, є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення.

Проте, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

Протокол про адміністративне правопорушення є актом обвинувачення і повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП, при цьому суд не має права брати на себе функцію обвинувачення та у будь-який спосіб конкретизувати зміст обвинувачення, вказаного у протоколі, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, що слідує з загальних засад судочинства, закріплених у статті 129 Конституції України.

Згідно п. 16 розділу ІІ Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 02 липня 2016 року № 566, якщо розгляд справ про адміністративне правопорушення віднесено до відання інших органів, належно оформлений протокол надсилається органу, уповноваженому розглядати адміністративну справу, протягом трьох днів з дня його реєстрації. До протоколу додаються інші матеріали справи, які є в наявності в податкових органах та які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Зі змісту акту про результати камеральної перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів від 31 жовтня 2023 року, при перевірці використано податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2023 рік від 16 лютого 2023 року № (додаток 2, розрахунок у частині об`єктів нежитлової нерухомості № ; (додаток 2, розрахунок у частині об`єктів нежитлової нерухомості № ); дані, що зберігаються (опрацьовуються) у інформаційних базах «Податковий блок».

Разом із тим, документи та дані, на підставі яких проводилась камеральна перевірка і складено акт від 31 жовтня 2023 року, в матеріалах справи відсутні, що позбавляло суд першої інстанції можливості перевірити правильність її висновків щодо дати подання платіжного доручення до установи банку 19 травня 2023 року при граничному терміні сплати 01 травня 2023 року.

Також в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано, на підставі яких нормативних актів саме керівник АТ «Укртранснафта» ОСОБА_1 є посадовою особою підприємства, відповідальною за своєчасне подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), на підтвердження цих обставин податковим органом не долучено будь-яких доказів.

Апеляційний суд враховує, що всі докази, наявні в матеріалах справи, складені самим податковим органом - ГУ ДПС у Полтавській області, при цьому будь-яких первинних документів, на підставі яких вони складались, не надано.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення 8419/12/16-31-04-06-09 від 21 листопада 2023 року складено поза межами строків накладення адміністративного стягнення, встановлених ст. 38 КУпАП, яке може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, тобто, у даному випадку, з 19 травня 2023 року, а тому не може вважатися допустимим джерелом доказування.

Наведені обставини залишені поза увагою судом першої інстанції і зроблено передчасні та помилкові висновки про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого порушення, яка, на думку суду, підтверджується фактичними даними протоколу про адміністративне правопорушення, актом перевірки та іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Заперечуючи проти встановлених судом обставин та пояснюючи, що податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, було сплачено АТ «Укртранснафта» в межах встановленого законом строку, ОСОБА_1 посилався на платіжну інструкцію, копія якої додана до письмових пояснень до Печерського районного суду м. Києва 09 лютого 2024 року. Згідно даної платіжної інструкції № , 25 квітня 2023 року банком прийнято її до виконання 25 квітня 2023 року від платника АТ «Укртранснафта» та в цей же день здійснено валютування в розмірі 1467,31 грн. до Казначейства України, призначення платежу - податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки (а. с. 23).

Апеляційний суд враховує, що надана ОСОБА_1 платіжна інструкція не завірена в передбаченому законом порядку.

Разом із тим, ст. 62 Конституції України закріплює принцип презумпції невинуватості, відповідно до якого особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної правової позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

За встановлених під час апеляційного розгляду обставин апеляційний суд приходить до висновку, що будь-яких належних, достатніх та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 , як керівник АТ «Укртранснафта», невчасно подав платіжне доручення до установи банку на сплату узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за І квартал 2023 року, а саме при граничному терміні сплати 01 травня 2023 року платіжне доручення до установи банку подано 19 травня 2023 року, матеріали справи не містять, а отже, у його діях відсутній склад інкримінованого йому правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

З огляду на обставини, встановлені під час апеляційного розгляду, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга є обґрунтованою, у зв`язку з чим підлягає задоволенню, а постанова судді Печерського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 рокупідлягає скасуванню із закриттям провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити та поновити строк на апеляційне оскарження постанови судді Печерського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Печерського районного суду м. Києва від 12 лютого 2024 року, якою закрито провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 163-2 ч. 1 КУпАП, з підстав, передбачених п. 7 ст. 247 КУпАП в зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності скасувати та прийняти нову постанову.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 163-2 ч. 1 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Кашперська Т.Ц.