Справа № 145/1192/24
Провадження №3-зв/145/7/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2024 р. селище Тиврів

Суддя Тиврівського районного суду Вінницької області Патраманський І. І. , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката Турчак Марини Валеріївни в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Тиврівського районного суду Вінницької області Копилової Л.В. від участі у розгляді справи №145/1192/24 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст.130 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Тиврівського районного суду Вінницької області Копилової Л.В. перебувають матеріали судової справи №145/1192/24 щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП.

До Тиврівського районного суду Вінницької області надійшла заява захисника ОСОБА_1 адвоката Турчак М.В. про відвід судді Тиврівського районного суду Вінницької області Копилової Л.В. від участі у розгляді даної справи.

Заява про відвід мотивована тим, що 28.08.2024 адвокатом Турчак М.В. в порядку виконання договору про надання правничої допомоги ОСОБА_1 подано до Тиврівського районного суду Вінницької області клопотання про ознайомлення з матеріалами судової справи №145/1192/24 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Однак, станом на 09.10.2024 суддя Копилова Л.В. не надає доступу до матеріалів судової справи для ознайомлення. Заявниця, посилаючись на положення ч. 3 ст. 155 Закону України Про судоустрій і статус суддів та Типової посадової інструкції керівника апарату місцевого суду, зазначає, що забезпечення функціонування ЄСІТС, в тому числі і долучення до підсистеми Електронний суд матеріалів справи є функціональними обов`язками керівника апарату суду, в провадженні якого знаходиться справа. Звертає увагу суду, що відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, у разі надходження заяви учасника справи про ознайомлення з матеріалами справи чи окремими документами в електронному вигляді через систему Електронний суд, суд, який отримав таку заяву, забезпечує сканування відповідних матеріалів справи у паперовій формі, що перебуває в такому суді, та долучення їх до матеріалів електронної судової справи. Невід`ємним додатком справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, є відеозаписи по справі, які долучаються до інших письмових матеріалів. Заявниця зазначає, що їй не надано доступу до матеріалів електронної справи, зокрема до відеозаписів, ні керівником апарату суду, ні суддею ОСОБА_2 , а вона, оскільки знаходиться в м. Харкові, не може реалізувати право сторони захисту на ознайомлення з матеріалами справи безпосередньо в суді. Таким чином, заявниця вважає, що вказані нею відомості є тими обставинами, які викликають сумнів у неупередженості та безсторонності судді Копилової Л.В., у зв`язку з чим вона заявляє відвід судді судді Тиврівського районного суду Вінницької області Копиловій Л.В.

Суддя Копилова Л.В. в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про розгляд справи.

Від адвоката Турчак М.В. надійшло клопотання про розгляд заяви без її участі.

Розглянувши заяву про відвід та перевіривши наведені в ній доводи, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з Кодексу про адміністративні правопорушення України та інших законів України.

Згідно ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Конституції України, ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», Закону України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) є частиною національного законодавства України і застосовується у порядку, передбаченому для норм національного законодавства.

Статтею 6 Конвенції встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом.

Аналогічні вимоги щодо гарантування захисту прав, свобод та інтересів кожного у розумні строки незалежним, безстороннім та справедливим судом передбачені і у ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Кодекс України про адміністративні правопорушення, положеннями якого регламентується порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення, не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді, та відповідно не визначає порядку розгляду заяви про відвід. Проте, діючий Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України, мають відповідні положення про відвід судді, а тому, при розгляді вказаної заяви про відвід, слід застосувати аналогію права.

Таким чином, розгляд заяви про відвід судді в рамках справи про адміністративне правопорушення є можливим та таким, що направлений на захист прав особи щодо розгляду його справи безстороннім судом, а тому, з метою додержання принципу законності виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі кримінального процесуального права при вирішенні цього питання, а саме статей 75-86, 80-81 КПК України.

Положеннями статей 75, 76 КПК України передбачено вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, та обставин, за яких суддя не має права брати участь у кримінальному провадженні, серед яких: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, що є родичами між собою.

Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Обставини, на які посилається ОСОБА_3 у заяві про відвід судді Копилової Л.В., передбачені п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, а саме: - наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості.

Оцінюючи доводи заявника, викладені на обґрунтування відводу судді ОСОБА_2 з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суд виходить з наступного.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Європейською Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод (ратифікована Верховною Радою України 17 липня 1997 р. (далі Конвенція) передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п. 1 ст. 6).

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

У справі "Білуха проти України" (пункт 49 рішення від 09 листопада 2006 року) ЄСПЛ зазначив, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. За об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Зазначену позицію закріплено у рішенні Великої Палати Верховного суду у справі № 908/137/18 від 04.02.2020 згідно якої вказано, що для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді, але простої заяви недостатньо, необхідно навести достовірні докази. Особиста думка або незгода з рішеннями судді не є доказом упередженості. У будь-якому випадку, припущення щодо упередженості є правовим питанням, яке має бути винесеним на розгляд суду. За виключенням надзвичайних обставин, заява про справжню або можливу упередженість не є питанням поведінки судді.

Отже, існує презумпція неупередженості судді, а протилежне необхідно доводити належними та допустимими доказами.

Відповідно до п. 124 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 у разі надходження заяви учасника справи щодо ознайомлення з матеріалами справи чи окремими документами в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд» суд, який отримав таку заяву, забезпечує сканування відповідних матеріалів справи чи окремих документів у паперовій формі, що перебувають у такому суді, та долучає їх до матеріалів електронної судової справи.

Таким чином, до обов`язку суду при надходженні заяви учасника справи щодо ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд» належить забезпечення сканування відповідних матеріалів справи саме у паперовій формі.

Водночас, алгоритм отримання доступу в підсистемі «Електронний суд» для ознайомлення із матеріалами справи, якщо учасник справи під час ознайомлення із матеріалами електронної справи у підсистемі «Електронний суд» виявіть відсутність документів, передбачає можливість подати повідомлення про відсутність матеріалів у електронній справі шляхом заповнення відповідного шаблону серед переліку шаблонів вторинних заяв.

Із змісту заяви вбачається, що заявниця має доступ до зазначеної справи через особистий кабінет в підсистемі Електронний суд, однак акцентує увагу на тому, що їй не надано доступу для ознайомлення з відеозаписами по справі. При цьому, вона не зазначила у заяві та не долучила відповідних доказів про те, що нею подавалось повідомлення про відсутність матеріалів у електронній справі, зокрема відеозаписів, можливість подання такого повідомлення реалізована в підсистемі Електронни й суд. Крім цього, заявниця не долучила до матеріалів заяви будь-яких інших документів, які б підтверджували обґрунтованість заявленого відводу, зокрема, не долучено копії клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, з якого б вбачалось у якому порядку заявниця бажає ознайомитись з матеріалами справи, та відповідного рішення про відмову у наданні доступу до матеріалів справи.

Детальний аналіз наведених підстав, які, на переконання заявниці ОСОБА_3 , викликають сумніви в неупередженості судді Копилової Л.В., вказує на те, що поданою заявою про відвід судді, останньою фактично висловлюється незгода з організацією порядку доступу до матеріалів електронної справи, зокрема відеозаписів.

При цьому, відповідно до ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За приписами ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Норми ст. 280 КУпАП визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На переконання суду, в даному конкретному випадку не встановлено жодної обставини, яка б викликала розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів в неупередженості судді Тиврівського районного суду Вінницької області Копилової Л.В. та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі №145/1192/24 про адміністративне правопорушення, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява ОСОБА_3 про відвід судді Тиврівського районного суду Вінницької області Копилової Л.В. від участі у розгляді справи №145/1192/24 є необґрунтованою, а тому задоволенню не підлягає.

Керуючись ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", ст. 75, 80, 81 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката Турчак Марини Валеріївни в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Тиврівського районного суду Вінницької області Копилової Л.В. від участі у розгляді справи №145/1192/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.130 КУпАП, відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Патраманський І. І.