Єдиний унікальний № 371/1324/24
Номер провадження № 3/371/700/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" жовтня 2024 р. м. Миронівка

Суддя Миронівського районного суду Київської області Геліч Т.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення , яка надійшла від Відділу поліції №2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої по АДРЕСА_1 , не працюючої, громадянки України,

за частиною першою статті 51 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , 13.07.2024 близно 16 год. 00 хв., перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_2 , в будинку АДРЕСА_2 , шляхом шахрайства заволоділа телефоном мобільного зв`язку марки «Xiaomi» моделі «Redmi 9A» синього кольору, який належить ОСОБА_2 , чим завдала їй матеріальну шкоду в сумі 1812, 50 грн., тобто вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 51 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Згідно з ч. 1 ст. 268 КУпАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Зважаючи на викладені обставини, ОСОБА_1 належно сповіщалась про час і місце розгляду справи, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не подавала письмових заперечень проти протоколу, пояснень та доказів, до суду не з`явилася, її поведінка свідчить про не бажання брати участь у розгляді справи. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян

у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Розгляд справи у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (стаття 23 КУпАП). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.

Таким чином, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд відповідно до вимог ст. 280 КУпАП України, вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст. 245 КУпАП України, та розгляду справи в межах строків, які передбачені ст. 38 КУпАП України, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя дійшла до наступного висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Частиною першою ст. 51 КУпАП передбачена відповідальність з вчинення дрібного викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати Водночас, обов`язковим елементом об`єктивної сторони даного правопорушення, що відмежовує вказане діяння від кримінально-караного за ст. 190 КК України, є розмір заподіяної шкоди (вартість викраденого майна).

Даний розмір (вартість) визначають, встановлюючи межу між адміністративним і кримінальним правопорушеннями.

Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік», з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Таким чином, для кваліфікації кримінального правопорушення необхідно завдання збитку більше двох неоподаткованих мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що складає 6056 грн. * 0,5 (50%) = 3028 грн.

Як вбачається із матеріалів справи про адміністративне правопорушення, а саме висновку експерта судової товарознавчої експертизи № 2774 від 05.08.2024 по досудовому розслідуванню № 0000099, ринкова вартість викраденого телефону становить 1812,50 грн.

На підставі викладеного, уповноважений на здійснення досудового розслідування кримінальних проступків ВП № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області капрал поліції Владислав Шапошников, 12 серпня 2024 року виніс постанову про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000099 від 22.07.2024 року, розпочате за фактом заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство) ОСОБА_1 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, зі ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

За змістом ч. 1 ст. 51 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Судом встановлено, що вина ОСОБА_1 у вчиненому доводиться даними протоколу про адміністративне правопорушення серії № 104887 від 11.09.2024, постановою про закриття кримінального провадження від 12.08.2024 року внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000099 від 22.07.2024, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, письмовою заявою потерпілої ОСОБА_2 від 22.07.2024, протоколом допиту потерпілого від 22.07.2024, протоколом допиту Свідка ОСОБА_3 від 25.07.2024, поясненнями ОСОБА_1 від 22.07.2024 в яких остання визнає факт умисного заволодіння телефоном ОСОБА_2 , висновком експерта судової товарознавчої експертизи № 2774 від 05.08.2024 по досудовому розслідуванню № 0000099 та іншими матеріалами справи.

Таким чином, дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ч.1 ст.51 КУпАП як дрібне викрадення чужого майна шляхом шахрайства та накласти на неї адміністративне стягнення в межах санкції ч.1 ст.51 КУпАП.

За таких обставин, встановлюючи наявність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.51 КУпАП, повністю доводиться дослідженими в судовому засіданні доказами.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь її вини, майновий стан, ставлення до скоєного правопорушення та відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, вважаю, що до неї слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 9, 33, 51, 221, 251, 268, 283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

1. ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 30 (тридцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень.

2. Стягнути з ОСОБА_1 , на користь держави 605,60 грн. судового збору.

3. Штраф підлягає сплаті на рахунок отримувача: UA0010748, Код класифікації доходів бюджету:21081100, Банк отримувача:Казначейство України(ел. адм. подат.), Код отримувача (код за ЄДРПОУ):37955989, Отримувач коштів:ГУК уКиїв.обл/Миронівська міс/21081100.

4. Судовий збір підлягає сплаті на рахунок ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UА0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106.

5. У разі несплати штрафу в п`ятнадцятиденний термін з дня отримання постанови про накладення адміністративного стягнення за правилами статті 308 КупАП в порядку примусового виконання стягненню підлягає подвійна сума штрафу в розмірі 1020 (одна тисяча двадцять) гривень 00 копійок.

6. Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області.

7. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Тетяна ГЕЛІЧ