Провадження № 3/127/7945/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2024 року суддя Вінницького міського суду Вінницької області Федчишен С.А., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , голова ОК ЖБК «спільна справа», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , в/ч, ІПН НОМЕР_1 , за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

У протоколі про адміністративне правопорушення №1094 від 09.09.2024року зазначено, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, а саме ведення податкового обліку з порушенням встановленого законом порядку, а саме завищено суму від`ємного значення з ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника в банку за травень 2024 року на 7586789 грн. та завищено від`ємне значення що включається до складу податкового кредиту наступного звітного періоду за травень 2024 на 577557грн.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Мишковська Т.М. вину не визнала, надала суду клопотання про закриття провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Згідно статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Частина перша статті 256 КУпАП містить вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення. Зокрема, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків та потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Стаття 9 КУпАП визначає поняття адміністративного правопорушення. Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом частини першої статті 163-1 КУпАП адміністративна відповідальність настає в разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, в тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об`єктом правопорушень, передбачених зазначеною статтею є суспільні відносини в сфері оподаткування.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах: відсутність податкового обліку; порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Суб`єктивна сторона правопорушень, передбачених цією статтею, характеризуються наявністю вини як умислу, так і у формі необережності.

Суб`єктами правопорушень, передбачених ч.1 ст. 163-1 КУпАП можуть бути керівники та інші посадові особи підприємств, установ, організацій (заступники керівників з фінансово економічних питань, головні бухгалтери тощо).

Як випливає з протоколу про адміністративне правопорушення, суть правопорушення полягає в тому, що головою ОК «ЖБК «Спільна справа» порушено порядок ведення податкового обліку, а саме заявлено суму від`ємного значення з ПДВ, зокрема недотримання податкового законодавства при декларуванні за травень 2024 року від`ємного значення з податку на додану вартість, яка підлягає бюджетному відшкодуванню.

При цьому, важливою обставиною, яка свідчить про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення є те, що він вступив на посаду голови ОК «ЖБК «Спільна справа» - 17.07.2024 року, тобто після того, як попереднім головою було подано декларацію.

Так, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, здійснено державну реєстрацію юридичної особи - Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Спільна справа» - 22.05.2015 року. Головою ЖБК/керівником обрано та зареєстровано було ОСОБА_2

17.07.2024рішенням позачергових загальних зборів членів Кооперативу оформленого Протоколом № 17/02/24, ОСОБА_1 обрано головою правління ОК ЖБК «Спільна справа», а попередній склад та голова правління/голова ОК ЖБК «Спільна справа», втрачають свої повноваження з дня внесення відомостей в ЄДР щодо змін відповідно до вказаного протоколу.

З викладеного вбачається, що ОСОБА_1 лише 17.07.2024 року було внесено зміни до відомостей про Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Спільна справа», про зміну голови правління обслуговуючого кооперативу ЖБК «Спільна справа» а саме в ЄДР виключено ОСОБА_2 , а внесено ОСОБА_1 , як керівника ОК ЖБК «Спільна справа».

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до положень ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. ст.247, 278,280 КУпАП суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, в тому числі і строки притягнення до відповідальності.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди України при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Отже, розглядаючи справу з притягнення до адміністративної відповідальності, слід забезпечити гарантії і принципи законності щодо особи, яка притягається до відповідальності.

За нормою ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищого цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини.

Тобто особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури. Частиною першою статті 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Зі змісту статті 62 Конституції України вбачається, що ніхто не може бути підданий покаранню інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам Кобець проти України від 14.02.2008 року, Берктай проти Туреччини від 8 лютого 2001 року, Лавенте проти Латвії від 07.11.2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Враховуючи викладене, та те, що порушення вказані у Акті від 25.07.2024р, №26766/02-32-07-03/41403183 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки декларуванні ОК «ЖБК «Спільна Справа» (код за ) щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за травень 2024 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, яке визначено з урахуванням від`ємного значення з податку на додану, задекларованого у попередніх звітніх періодах були виявлені за періоди до вступу нового керівника на посаду, а тому новий керівник не може бути суб`єктом такого правопорушення, а тому суд приходить до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення слід закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП.

Керуючись ст.247, ст. 266, ст.294 КУпАП, суд-

Постановив:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-1 КУпАП - закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову суду може бути подана апеляційна скарга протягом 10-ти діб з моменту її винесення.

Суддя: