Справа №461/7038/24
Провадження №3/461/2758/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2024 року м. Львів

Суддя Галицького районного суду м. Львова Мисько Х.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ст.185 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протколу про адміністратвине правопорушення серії ВАД №319929 від 20.08.2024 року, 20.08.2024 року о 00 год.30 хв. на вул. Мосяжній, 2 у м. Львові, ОСОБА_1 перебував на вулиці без спеціальної перепустки під час комендантської години, вчиняв злісну непокору законному розпорядженні Львівської ОВА №1/22 від 25.02.2022 року, чим порушив абзац 2 п.8 постанови КМУ №573 від 08.07.2020 року, за що передбачена відповідальність ст.185 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, шляхом направлення останньому судової повістки на адресу його проживання.

Як вбачається з положень п.7 ч.2 ст.129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає можливим проводити розгляд справи у відсутності ОСОБА_1 , відповідно до вимог ст.268 КУпАП, а також, з метою дотримання розумних строків розгляду справи.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.185 КУпАП.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.185 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається - злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції (або члена громадського формування з охорони громадського порядку чи державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку)при виконанні ним службових обов`язків. Повноваження працівника поліції встановлено Законом України «Про Національну поліцію», який, зокрема встановлює право працівника поліції вимагати від громадян і службових осіб, які порушують громадський порядок, припинення правопорушень та дій, що перешкоджають здійсненню повноважень поліції. Склад правопорушення є формальним, тобто воно вважається закінченим з моменту виникнення злісної непокори законним розпорядженням або вимогам визначених у диспозиції статті осіб.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Відтак, відповідно до ст.185 КУпАП, злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення тих же дій щодо члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок. Слово «непокора», як зазначає законодавець, означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги чи розпорядження.

Разом з цим, зміст статті 185 КУпАП обов`язково передбачає наявність законної вимоги поліцейського, члена громадського формування, військовослужбовця. Вимоги зазначених осіб та їх розпорядження акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі, мають бути законодавчо обґрунтовані.

Правилами ст.245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до вимог статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення, зазначаються, зокрема, суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актів, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №319929 від 20.08.2024 року вбачається, що 20.08.2024 року о 00 год.30 хв. на вул. Мосяжній, 2 у м. Львові, ОСОБА_1 перебував на вулиці без спеціальної перепустки під час комендантської години, вчиняв злісну непокору законному розпорядженні Львівської ОВА №1/22 від 25.02.2022 року, чим порушив абзац 2 п.8 постанови КМУ №573 від 08.07.2020 року, за що передбачена відповідальність ст.185 КУпАП.

Тобто, посадова особа, яка складала протокол вказує на те, що сам факт перебування на АДРЕСА_3 під час дії комендантської години без спеціально виданих перепусток, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП.

Однак, факт перебування особи без перепустки чи посвідчення під час дії комендантської години сам по собі, хоча і є порушенням комендантської години, разом з тим жодним чином не є порушенням законних розпоряджень або вимог осіб зазначених у диспозиції статті та не утворює склад адміністративного правопорушення передбаченого ст.185 КУпАП.

З долученого до матеріалів справи відеозапису вбачається, що на ньому зафіксоване спілкування ОСОБА_1 та працівників поліції щодо його перебування 20.08.2024 року о 01 год 00 хв. на вул. Мосяжній у м. Львові, під час дії комендантської години, без спеціально виданої перепустки.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, оскільки фабула викладена у протоколі про адміністративне правопорушення не розкриває змісту (суті) правопорушення у чому воно полягало, що не відповідає диспозиції ст.185 КУпАП. В матеріалах справи також відсутні конкретні допустимі докази, які б свідчили про вчинення останнім адміністративного правопорушення, працівниками поліції не надано до суду належних доказів про те, що подія мала місце.

Будь які інші докази, які б з достовірністю підтверджували вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, суду не надані.

На думку суду, застосування адміністративного стягнення до особи за відсутності розкриття змісту протиправної поведінки особи та будь яких доказів її існування не відповідатиме принципу верховенства права і міститиме ознаки свавільного застосування адміністративних повноважень.

Таким чином, обставини викладені у протоколі не відповідають складу правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП та не підтверджуються доказами наявними в справі. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КпАП.

Стаття 62 Конституції України визначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, вина ОСОБА_2 , у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, є недоведеною.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до однозначного висновку що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, у зв`язку із чим ОСОБА_1 не підлягає адміністративній відповідальності за ст.185 КУпАП і, відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КпАП України провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КпАП України.

Керуючись ст. ст. 221, 247, 280, 283, 284 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.185 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м.Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Х.М. Мисько