Справа № 305/3467/24
Номер провадження 3/305/2405/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.10.2024. Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління державного агенства з розвитку рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатській області (Закарпатський рибоохоронний патруль) про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , пенсіонера,

за ч.2 ст 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , 28.08.2024, близько 17 годині 30 хвилин, перебуваючи на річці Чорна Тиса, околиця смт. Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, здійснював любительський лов риби на одну удочку з одним гачком, внаслідок чого незаконно зловив рибу річкову, а саме: Харіус - Європейський 1 (один), як об`єкт "Червоної книги України", що призвело до її загибелі (знищення) на момент огляду риба знаходилася в порушника, чим своїми діями порушив ч.2 ст.20 КУпАП Закону України "Про Червону книгу України", за що передбачена відпоаідальність за ч.2 ст 90 КУпАП. Своїми діями ОСОБА_1 заподіяв матеріальну шкоду рибному господарству України.

В суді ОСОБА_1 вину свою визнав у вчиненому розкаявся.

Вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно з положеннями ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до ч.2 статті 90 КУпАП, відповідальність особи наступає у випадку вчинення погіршення, знищення середовища перебування (зростання) тварин і рослин, види яких занесені до Червоної книги України або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, знищення, незаконне або з порушенням встановленого порядку вилучення їх із природного середовища, а також порушення умов утримання (вирощування) тварин і рослин зазначених видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження), інші порушення порядку охорони, використання і відтворення таких видів тварин і рослин. Роз`яснивши ОСОБА_1 вимоги ст.268 КУпАП, заслухавши його пояснення, дослідивши матеріали справи, встановлюючи наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненому адміністративному правопорушенні, передбаченому ч.2 ст.90 КУпАП, окрім його визнавальних пояснень, повністю доведена даними з протоколу про адміністративне правопорушення серії ЗК № 000134 від 28 серпня 2024 року, протоколом №000134 про виявлення, вилучення знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, риби та інших живих ресурсів виявлених у порушника від 28.08.2024 року, розрахунком розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів та іншими матеріалами справи. Згідно розрахунку державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатські області від 06.09.2024 року, розмір заподіяної шкоди внаслідок незаконного вилову риби ОСОБА_1 складає 14 000 гривень. Також, відповідно до ч. 1 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Крім того, у супровідному листі про направлення протоколу про адміністративне правопорушення за № 1-16-16/824-24 від 24.09.2024 щодо ОСОБА_1 за ч.2 ст 90 КУпАП з додатками, начальником Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Закарпатській області вказано вимогу про стягнення з останньої 14 000 грн. завданої майнової шкоди Ясінянській територіальній громаді. Вимога оформлена не належним чином, без дотримання певних вимог та правил звернення з вимогами про стягнення спричинених збитків, таку слід залишити без розгляду, з роз`ясненням права звернутися до суду, з позовом про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, в порядку цивільного судочинства. Отже, дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ч.2 ст 90 КУпАП, як вчинення погіршення, знищення середовища перебування (зростання) тварин і рослин, види яких занесені до Червоної книги України або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, знищення, незаконне або з порушенням встановленого порядку вилучення їх із природного середовища, а також порушення умов утримання (вирощування) тварин і рослин зазначених видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження), інші порушення порядку охорони, використання і відтворення таких видів тварин і рослин.

Обставин, що обтяжують відповідальність судом не встановлено. Враховуючи характер та ступінь суспільної небезпечності вчиненого адміністративного правопорушення, ставлення винного до вчинення, суд дійшов висновку, що для попередження вчинення правопорушень в майбутньому на ОСОБА_1 , слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу. Відповідно до ст. 40-1 КУпАП особа, на яку накладено адміністративне стягнення, сплачує судовий збір у розмірі, визначеному п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір». Згідно ч.4 ст.15 ЗУ "Про виконавче провадження" за рішеннями про стягнення в дохід держави коштів або вчинення інших дій на користь чи в інтересах держави, прийнятими у справах про адміністративні правопорушення, та за рішеннями, прийнятими у кримінальних провадженнях, стягувачем виступає державний орган, який прийняв відповідне рішення або за матеріалами якого судом прийнято відповідне рішення. За рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України. У зв`язку з наведеним, з ОСОБА_1 на користь Державної судової адміністрації України слід стягнути судовий збір в сумі 605 гривень 60 копійок. Керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, ст. 90, ст.ст. 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.90 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 30 (тридцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень з конфіскацією незаконно добутого.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок, за кодом класифікації доходів бюджету 22030106 "Судовий збір": отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код за ЄРДПОУ 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача: UA0026001 код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ч.1 ст.307, ст.308 КУпАП, штраф має бути сплачений ним не пізніш, як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати, штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова суду підлягає негайному виконанню, після набрання законної сили.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Рахівського районного суду: М.О. Марусяк