Справа № 473/4903/24
ПОСТАНОВА

іменем України

"04" жовтня 2024 р. м. Вознесенськ

Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі: головуючого судді Усікова О.В.,

за участю секретаря судових засідань Нікітченко М.Р.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

потерпілої ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вознесенську справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Первомайського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області про притягнення про адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1 .

за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 147925 від 21.08.2024 року, 06.08.2024 року о 21 години 00 хвилин ОСОБА_1 знаходячись біля другого під`їзду будинку АДРЕСА_3 висловлювався грубою нецензурною лайкою, принижуючи людську гідність та честь на адресу ОСОБА_2 та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, тобто дрібне хуліганство.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, не визнав та пояснив, що 06.08.2024 року в вечірній час він зайшов з велосипедом в під`їзд АДРЕСА_3 та закрив на ключ двері під`їзду, щоб не вкрали його велосипед. Вийшла ОСОБА_3 , яка сказала, що у неї на вулиці діти і щоб він не закривав двері під`їзду, після цього вона його образила.

Потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що 06.08.2024 р. в 20 годин 30 хвилин вона знаходилася біля під`їзду АДРЕСА_3 , на вулиці гуляв онук сусідки ОСОБА_3 . ОСОБА_1 закрив на ключ вхідні двері під`їзду. Вітушко запитала у ОСОБА_4 : «Навіщо закривати двері під`їзду, так як на вулиці гуляє онук?» Тоді ОСОБА_1 став на дверях і не пускав ОСОБА_3 . ОСОБА_1 постійно провокує. Вітушко відкрила двері під`їзду і вони зайшли, що відбувалося в під`їзді вона не знає.

Свідок ОСОБА_3 пояснила, що вона мешкає в під`їзді АДРЕСА_4 . Вона здійснює догляд за онуком, який гуляє на вулиці до 21 години, у зв`язку з чим вона просила не закривати двері під`їзду. ОСОБА_1 закрив їх і вона зробила зауваження, у відповідь ОСОБА_1 сказав, що відірве її голову та виражався нецензурними словами. В цей час на вулиці була ОСОБА_2 , а ОСОБА_5 чула все з квартири. ОСОБА_1 постійно їй погрожує.

Свідок ОСОБА_5 пояснила, що ОСОБА_1 її не ображав. Точну дату вона не пам`ятає, вона знаходилася на вулиці біля свого квітника і чула як ОСОБА_1 в під`їзді виражався нецензурними словами та кричав ОСОБА_3 , що її відірве голову.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілу, свідків та дослідивши письмові матеріали справи: протокол про адміністративне правопорушення ВАД №147925 від 21.08.2024, супровідний лист №37239/59-2024 від 09.08.2024 р., рапорт т.в.о. начальника Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області Коваленко В., рапорт від 07.08.2024 р., заяву мешканців будинку, пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , , рапорт ПОГ СВГ ВП Вознесенського РУП ГУНП Папука О., пояснення ОСОБА_8 та ОСОБА_5 від 21.08.2024 р., довідку-характрестику та відеозапис, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до положень ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст.251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 та свідком ОСОБА_3 виник на побутовому рівні та тривав незначний проміжок часу, а конфлікту між ОСОБА_1 та потерпілою ОСОБА_2 06.08.2024 р. о 21 годині 00 хвилин не було. Такі обставини, встановлені у судовому засіданні підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, порушення громадського порядку та спокою громадян. Зокрема, сварка через неприязні відносини і за певних обставинах не є хуліганськими діями.

Відповідно до ст.269 КУпАП, потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду. Також, у наданому протоколі, не вказується, яку саме матеріальну шкоду чи моральну шкоду заподіяно ОСОБА_2 .

Надані на розгляд адміністративні матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Суд вважає, що вина громадянина ОСОБА_1 в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, не може ґрунтуватись на досліджених в судовому засіданні доказах. Представлені в протоколі серії ВАД №147925 від 21 серпня 2024 року та інших матеріалах справи про адміністративне правопорушення докази, які б підтверджували вину громадянина ОСОБА_1 , в скоєнні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є недостатніми та не недопустимими, для визнання його винним у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення,оскільки відповідальність за ст.173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, в той час як досліджені матеріали справи та допитані в судовому засіданні свідки вказують на наявність сварки.

Тобто для кваліфікації дій особи за ст.173 КУпАП, необхідна наявність в цих діях хуліганського мотиву, а саме дії мають здійснюватися безпричинно і за відсутності особистих неприязних стосунків та спонукань.

Суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 хуліганських дій не вчиняв і громадського порядку не порушував. Конфлікт, який виник між ним та свідком ОСОБА_3 06 серпня 2024 року виник на особистому підґрунті та був зумовлений триваючим конфліктом між собою, а не з хуліганських мотивів, про що зазначила свідок ОСОБА_3 в своїх поясненнях.

Наявність саме хуліганського (безпричинного) мотиву є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Доказів, що був порушений громадській порядок і спокій громадян матеріали справи не містять. Усі сумніви тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, тому справа підлягає закриттю через відсутність в діях ОСОБА_1 хуліганського мотиву і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.284 КУпАП при наявності обставин, передбачених ст.247 КУпАП, виноситься постанова про закриття справи.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 245, 247, 251, 256, 252, 279, 280, 283, 284, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати не винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу цього адміністративного правопорушення, а провадження по справі за ст.173 КУпАП закрити.

Постанову може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня її оголошення.

Суддя О.В. Усіков