Єдиний унікальний № 371/909/24
Номер провадження № 3-зв/371/9/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" жовтня 2024 р. м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі головуючої судді Геліч Т.В., за участю секретаря судового засідання Семерей Л.М.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді у справі про адміністративне правопорушення ЄУН 371/909/24, про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні судді Миронівського районного суду Київської області Поліщука Андрія Сергійовича перебуває справа про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП відносно ОСОБА_2 за № 371/909/24.

25.09.2024 до початку судового засідання ОСОБА_1 подав заяву про відвід головуючого в судовому засіданні з розгляду справи про адміністративне правопорушення судді Поліщука А.С.

Про розгляд заяви про відвід судді 26.09.2024 ОСОБА_1 був повідомлений належним чином, подав суду заяву про відкладення судового засідання, призначеного на 26.09.2024, з розгляду заяви про відвід на іншу дату, у зв`язку із зайнятістю його захисника ОСОБА_3 в інших судових засіданнях. У поданій заяві наполягав на участі у судовому засіданні з розгляду заяви про відвід.

Незважаючи на те, що неявка у судове засідання заявника не перешкоджає розгляду заяви про відвід за його відсутності, проте, з метою забезпечення права заявника на участь у судовому засіданні, суд відклав розгляд заяви про відвід на 02.10.2024.

У судовому засіданні ОСОБА_1 подану заяву підтримав, вказав на упередженість судді Поліщука А.С. під час розгляду заяви, яка полягала у нероз`ясненні процесуальних прав потерпілого. Також вказав, що ознайомившись із текстом постанови про повернення справи про адміністративне правопорушення № 371/909/24 на доопрацювання до поліції, дійшов висновку, що судом зроблений висновок про його винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, хоча він є потерпілим у даній справі. Просив задовольнити заяву.

Захисник ОСОБА_1 , адвокат Іжак О.І., у судовому засіданні підтримав заяву про відвід судді Поліщука А.С., додатково звернув увагу на те, що чинним законодавством не передбачений порядок повернення справ про адміністративні правопорушення для доопрацювання. Зазначена обставина, на думку захисника також вказує на упередженість судді Поліщука А.С. Просив задовольнити заяву.

Суддя Поліщук А.С. був повідомлений про дату, час а місце розгляду заяви про відвід, у судове засідання не з`явився, клопотань про розгляд заяви не подав.

Неявка у судове засідання належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду заяви про відвід судді учасників такого розгляду не перешкоджає вирішенню питання про відвід, заявлений судді Миронівського районного суду Київської області Поліщука А.С., відповідна заява розглянута за його відсутності.

Заслухавши ОСОБА_1 та його захисника, адвоката Іжака О.І., дослідивши зміст заяви про відвід судді ОСОБА_4 суд дійшов таких висновків.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, у випадку, якщо санкції за адміністративні правопорушення є достатньо суворими, то скоєне правопорушення має природу кримінального злочину, а отже, вимоги до його судового розгляду мають відповідати гарантіям та стандартам, встановленим Конвенцією, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» від 09 червня 2011 року).

Крім того, Європейський суд з прав людини зауважив, що з огляду на загальний характер законодавчого положення, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення, провадження у таких справах є кримінальними для цілей застосування Конвенції (рішення у справах «Езтюрк проти Німеччини» від 21 лютого 1984 року (пп. 52-54), «Лауко проти Словаччини» від 02 вересня 1998 року (пп. 56-59), ухвала щодо прийнятності у справі «Рибка проти України» від 17 листопада 2009 року).

Беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, у зв`язку з відсутністю у нормах Кодексу України про адміністративні правопорушення процедури вирішення питання про відвід судді, судом застосовуються норми Кримінального процесуального кодексу України за аналогією закону.

Так, відповідно до статті 75 КПК України, обставинами, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні є: 1) слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. 2) у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. Якщо в учасника справи виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими. Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Підстави відводу це юридичні факти матеріально-правового або процесуально-правового характеру, при встановленні яких за допомогою доказів для забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення із розгляду справи усувається суддя.

З метою підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Для відведення судді з підстав упередженості або необ`єктивності необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість або необ`єктивність судді, підтвердити їх доказами, у заяві про відвід неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Судом встановлено такі фактичні обставини.

За інформацією вебпорталу «Судова влада» головуючим суддею для розгляду справи № 371/909/24 відносно ОСОБА_5 за результатом автоматизованого розподілу, проведеного 21.06.2024 визначено суддю Поліщука А.С.

Згідно з постановою суду від 26 липня 2024 року матеріали адміністративної справи № 371/909/24 повернуто ВП №2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області для доопрацювання.

Відтак, зазначені матеріали справи № 371/909/24 повторно надійшли до Миронівського районного суду Київської області, та за результатом автоматизованого розподілу 05.08.2024 визначено для їх розгляду головуючого суддю Поліщука А.С. (за інформацією вебпорталу «Судова влада»). Розгляд справи призначено на 25.09.2024 на 11 год 00 хв.

Потерпілим у даній справі являється ОСОБА_1 , останній 25.09.2024 о 09 год 06 хв подав дану заяву про відвід судді Поліщука А.С.

Заяву про відвід обґрунтував тими обставинами, що у судовому засіданні 26.07.2024 суддя Поліщук А.С. не роз`яснив йому права, які він має як потерпілий, про що ОСОБА_1 неодноразово підкреслював, вказував, що є юридично недосвідченим, тому не розуміє юридичних тонкощів. Проте, як зазначає ОСОБА_1 , суддя Поліщук А.С. почав проводити судове засідання, у ході якого задавав питання, суть яких ОСОБА_1 не розумів, вказував на це, проте суддя не реагував. Також на думку ОСОБА_1 суддя Поліщук А.С. висловився на його адресу про те, що у скоєному ДТП винен саме він, ОСОБА_1 , а не ОСОБА_2 , з`ясував думку як потерпілого щодо повернення справи до поліції, а відтак ОСОБА_1 отримав постанову у справі № 371/909/24, у якій, на думку останнього суддя виклав у позицію у формі, що винним у ДТП є саме ОСОБА_1 .

Вважає, що поведінка судді ОСОБА_4 щодо особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, і до нього, який є потерпілим, суттєво відрізняється, тому має сумніви щодо неупередженості судді під час розгляду даної справи.

Отже, підставою для припущень заявника щодо неупередженості судді наведено той факт, що під час судового засідання суддя Поліщук А.С. не роз`яснив процесуальні права потерпілого, а також поведінка судді Поліщука А.С. під час розгляду справи, та зміст постанови про направлення справи на доопрацювання.

Заява про відвід не містить жодних фактів чи доказів, які свідчили б про вчинені суддею ОСОБА_4 дії чи бездіяльність під час розгляду цієї справи, які викликали б сумнів у його об`єктивності чи неупередженості.

Твердження про те, що суддя до потерпілого у справі упереджений не ґрунтуються на достовірних та доведених фактах. А можливі, на думку ОСОБА_1 та його захисника, процесуальні порушення є доводами, які можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення за результатом розгляду справи у разі незгоди із ним. Посилання заявника на зміст постанови від 26.07.2024 про направлення справи на доопрацювання не можна розцінювати як доказ упередженості та необ`єктивності судді, оскільки по суті вказує на незгоду заявника із прийнятим судом рішенням про направлення справи на дооформлення.

Відповідно до приписів статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 1 статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом.

Суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону, з дотриманням засад і правил судочинства (частина 7 статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його упередженості» є оціночним тлумаченням, його використання залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує.

У пункті 104 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Craxi v. Italy» від 7 грудня 2000 року зазначено, що професійні судді мають досвід та підготовку, що дозволяє їм не піддаватись впливу якихось зовнішніх чинників, коли йдеться про судовий розгляд.

Факти,які б вказували на те,що суддя Поліщук А.С. під час розгляду цієї справи чи при будь яких інших обставинах вчинив будь які дії чи бездіяльність,які дають підставу для висновків про наявність ознак упередженості,необ`єктивності судді при розгляді справи,у якій заявлено відвід,чи ознак прямої або опосередкованої заінтересованості судді у результатах розгляду цієї справи,заявником не наведені.

Таким чином, суд дійшов висновку, що заявлений відвід не містить мотивів та належних і підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу.

Сам по собі факт, що заявник внаслідок суб`єктивних міркувань сумнівається в неупередженості головуючого судді, без надання обґрунтованих підстав для таких сумнівів, або ж керується іншими мотивами, що ставить під загрозу можливість розгляду справи в межах розумних строків та строків притягнення до адміністративної відповідальності, не свідчить про упередженість та заінтересованість судді і, як наслідок, не тягне за собою усунення судді від розгляду справи про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 246, 283 КУпАП, ст.ст. 75, 80-82, 369 - 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити у задоволенні заявленого ОСОБА_1 відводу судді Поліщуку Андрію Сергійовичу у справі про адміністративне правопорушення ЄУН 371/909/24, порушеній відносно ОСОБА_2 за ст. 124 КУпАП.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Тетяна ГЕЛІЧ