ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/491/24 Справа № 707/2200/24 Категорія: ст.173 КУпАПГоловуючий у І інстанції Баронін Д. Б. Доповідач в апеляційній інстанції Биба Ю. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2024 року м.Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Биба Ю.В., за участі особи ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , на постанову Черкаського районного суду Черкаської області від 16 серпня 2024 року, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП закрито на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Як встановлено судом першої інстанції, що згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 06.08.2024 серії ВАБ №995023, 26.06.2024 близько 16 години, ОСОБА_2 , перебуваючи в АДРЕСА_1 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_1 , чим пригнічував її честь та гідність.

Постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 16 серпня 2024 року, провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП закрито на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Не погодившись із оскаржуваною постановою, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить постанову Черкаського районного суду Черкаської області від 16 серпня 2024 року скасувати, та винести нову постанову, якою визнати ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП.

В апеляційній скарзі посилається на те, що судом першої інстанції не було отримано згоди на проведення судового засідання без аудіо-відеофіксації. Крім того, явка учасників процесу не перевірялася.

Крім того, думку самої ОСОБА_1 з приводу проведення судового засідання за відсутності інших учасників справи, зокрема самого ОСОБА_3 та поліцейського, що складав протокол суд першої інстанції не з`ясував. Докази по справі, суд першої інстанції відмовився долучати, попередивши, що справи стосуються тільки ті докази, які було отримані саме в проміжок часу, якого сталася подія, а саме: 16 год. 00 хв. 26.06.2024, на підставі яких було складено адміністративний протокол. Свідки у яких було відібрано письмові пояснення, є зацікавленими особами, з якими у ОСОБА_1 виникали конфлікті ситуації.

В судове засідання, призначене апеляційним судом на 27.09.2024 на 11:30 год., ОСОБА_2 не з`явився. Надав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Вважає рішення суду першої інстанції законим, та просить його залишити в силі.

Відповідно до ч.6 ст.294 КУпАП неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або у суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

Вважаю, що у відповідності до ч.6 ст.294 КУпАП перешкод для розгляду справи немає, а тому апеляційний розгляд можливо проводити у відсутності ОСОБА_2 , за участі ОСОБА_1 .

Перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, заслухавши думку ОСОБА_1 , про задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваної постанови з зазначених в ній підстав, вважаю, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

У відповідності до вимог ст.245, 251, 252, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вищевказані вимоги закону судом першої інстанції не було дотримано у достатньому обсязі і висновок суду про невинуватість ОСОБА_2 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, за обставин, наведених у постанові, не підтверджується та спростовується, зібраними по справі доказами.

За результатами апеляційного розгляду судом встановлено наступні обставини, що 26.06.2024 близько 20 год. 06 хв., ОСОБА_2 , перебуваючи в АДРЕСА_1 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_1 , чим пригнічував її честь та гідність.

Та незважаючи на невизнання вини ОСОБА_2 , його вина підтверджується зібраними у справі доказами, зокрема даними:

-протоколу про адміністративне правопорушення Серія ВАБ №995023 від 06.08.2024;

- протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення або таке, що готується від ОСОБА_1 від 26.06.2024, згідно якого вбачається, що 26.06.2024 ОСОБА_2 , висловлювався нецензурною лайкою в її бік, в присутності працівників поліції;

- відеозапису дослідженому в судовому засіданні.

Під час дослідження відеозаписів долучених до матеріалів справи, апеляційним судом було встановлено, що висловлювання ОСОБА_2 нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_1 відповідають часу 20:06:57, та в присутності поліцейських, тоді як час зазначений у протоколі про адміністративне правопорушення зазначений близько 16 години.

06 вересня 2024 року потерпілою ОСОБА_1 було заявлено клопотання, щодо виклику поліцейського ОСОБА_4 , який складав протокол про адміністративне правопорушення. Клопотання потерпілої ОСОБА_1 було задоволено, прийнято рішення про допит інспектора СРПП ВПД Черкаського РУП ГУНП Мартинова В.С. в судовому засіданні.

27.09.2024 під час судового розгляду в суді апеляційної інстанції, було допитано свідка ОСОБА_4 , який повідомив, що ОСОБА_2 дійсно висловлювався на адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою в присутності працівників поліції, відповідно до чого було складено протокол про адміністративне правопорушення. Обставини зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення є вірними. З приводу зазначення часу скоєння адміністративного правопорушення, свідок ОСОБА_4 , обґрунтованої відповіді не надав. Але саме дії ОСОБА_2 відповідають даті, місцю та обставинам зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вказаним доказам суд першої інстанції не надав належну оцінку та не вірно зробив висновок про не доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до доводів апелянта, що суд першої інстанції не перевірено ті докази, які було отримані саме в проміжок часу, якого сталася подія, а саме: 16 год. 00 хв. 26.06.2024 до приїзду працівників поліції, на підставі яких було складено адміністративний протокол.

Дані доводи заслуговують на увагу та є слушними, суд апеляційної інстанції погоджується з ними, оскільки в даній ситуації під час апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції встановлено, що свідок ОСОБА_4 , надав пояснення в суді апеляційної інстанції, відповідно до яких вбачається, що ОСОБА_2 дійсно висловлювався на адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою в присутності працівників поліції, відповідно до чого було складено протокол про адміністративне правопорушення.

Окрім цього, вина ОСОБА_2 підтверджується матеріалами справи, та відеозаписами переглянутими в суді апеляційної інстанції, відповідно до яких вбачається, що ОСОБА_2 в присутності поліцейських висловився на адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою.

Разом з тим, апеляційним судом встановлено, що адміністративне правопорушення було вчинено 26 червня 2024 року, а тому на момент розгляду справи в суді апеляційної інстанції закінчились строки накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення за правопорушення, підвідомче суду, може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Згідно з п.7 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Зазначене підтверджується матеріалами справи.

Однак апелянт в своїх апеляційних вимогах просять визнати ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Чинними нормами КУпАП дійсно не передбачено, чи підлягає встановленню вина особи щодо якої закривається справа про адміністративне правопорушення на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбаченихст.38 КУпАП.

Апеляційний суд вважає, що вказане питання необхідно вирішувати, виходячи з аналізу чинних процесуальних норм КУпАП, а також керуючись положеннями ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права на справедливий суд особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Досліджені та перевірені обставини свідчать про винуватість ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення та узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом».

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про часткове задоволення апеляційної скарги. Разом з цим суд апеляційної інстанції встановлює факт спливу строків, передбачених ст.38 КУпАП, що згідно з п.7 ч.1 ст.247 КУпАП є безумовною підставою для закриття провадження у справі.

Керуючись ст. 1, 7, 38, 294, 295 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Черкаського районного суду Черкаської області від 16 серпня 2024року, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 , закрито на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення скасувати.

Постановити нову постанову, якою визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП в зв`язку зі збігом строків притягнення до відповідальності, передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Биба