Справа №: 302/1475/24 3/302/648/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.10.2024 смт. Міжгір`я

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області Кривка В.П.,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, за протоколом від 12.08.2024 року серії ВАД №544460, складеним поліцейським ВП № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області Ворон М.М., стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , гр.України, мешканки АДРЕСА_1 , пенсіонерки, особи з інвалідністю ІІІ групи, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 від 21.01.2000 року, номер телефону: НОМЕР_2 , протягом року не притягалася до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В:

10.08.2024 року біля 16 год у АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 розпочала сварку з ОСОБА_2 в ході якої ображала її нецензурними словами та голосно кричала.

Ці дії ОСОБА_1 працівник поліції кваліфікував за ст.173 КУпАП.

В залі судового засідання ОСОБА_1 вину та обставини вчинення правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, не визнала та пояснила таке. В день, зазначений у протоколі, вона прийшла на заднє подвір`я та побачила, що бляха на її огорожі пошкоджена, після чого вона почала фотографувати пошкодження, а її сусідка ОСОБА_2 почала кричати на неї та ображати її нецензурними словами, на що вона відповіла їй «рот закрий». При цьому ОСОБА_1 зазначала, що огорожа досі пошкоджена та не полагоджена сусідкою.

Потерпіла ОСОБА_2 подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності з позицією підтримки своїх попередніх показів.

Оцінивши матеріали справи, позиції учасників справи, приходжу до такого висновку.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Також з диспозиції зазначеної норми закону вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Тобто, громадське місце є обов`язковою ознакою, яка підлягає доказуванню під час розгляду справи про адміністративні правопорушення.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Відповідно до абз. 2 п. 15 постанови Великої Палати Верховного суду від 03.07.2019 за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства (справа № 288/1158/16-к).

Отже для кваліфікації дій особи, необхідно співставити фактичні обставини події, тобто відповідність конкретного діяння, а також наявні докази із ознаками того чи іншого складу правопорушення, передбаченого у диспозиції статті КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 544460 від 12.08.2024 вбачається, що 10.08.2024 року біля 16 год у АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 розпочала сварку з ОСОБА_2 в ході якої ображала її нецензурними словами та голосно кричала.

Проте будь-яких доказів на підтвердження того, що нецензурною лайкою ОСОБА_1 був порушений громадський порядок чи спокій громадян матеріали справи не містять і у протоколі такі обставини не зазначені.

Як видно, очевидних фактичних даних на доведення події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в діях ОСОБА_1 не містять також і додані до протоколу про адміністративне правопорушення письмові докази.

Крім того, вважливо встановити, що такі дії особи були з хуліганського мотиву, який передбачає внутрішнє спонукання особи порушити не лише громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремих громадян без вагомих переконливих чи значних на те причин.

ОСОБА_1 заперечувала свою вину, пояснивши, що вона дійсно мала конфлікт з ОСОБА_2 з приводу того, що огорожа першої була пошкоджена працівниками ОСОБА_2 , однак вона не висловлювалась в адресу ОСОБА_2 нецензурними словами, а лише зробила їй зауваження у грубій формі. Тобто, у день події її дії були зумовлені саме особистою неприязню до ОСОБА_2 викликаною, зокрема, ситуацією пов`язаною з пошкодженням огорожі працівниками ОСОБА_2 , а не хуліганським мотивом.

Ці обставини підтверджуються і показаннями самої потерпілої ОСОБА_2 , відповідно до яких остання вказувала про те, що в зазначений час та місці ОСОБА_1 ображала її нецензурними словами через те, що працівники ОСОБА_2 пошкодили огорожу ОСОБА_1 .

Зважаючи на наявність конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та його суть, можна дійти до висновку про те, що вживання ОСОБА_1 нецензурних слів під час сварки з потерпілою є проявом її безкультур`я, а не мотивом хуліганських дій, що дозволяє дійти висновку про те, що дії, які ставляться за провину ОСОБА_1 , не призвели до порушення громадського порядку та спокою громадян.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів того, що під час події з боку ОСОБА_1 мали місце нецензурна лайка в громадському місці, образливе чіпляння до громадян, або інші подібні дії, що порушували громадський порядок та спокій громадян.

З матеріалів справи, в тому числі з протоколу про адміністративне правопорушення та пояснень потерпілої ОСОБА_2 , пояснень ОСОБА_1 , вбачається, що досліджувані у справі події відбувалися на подвір`ї будинку ОСОБА_1 , який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що відповідно до норм діючого законодавства не є громадським місцем.

Отже, доказів, які б поза розумним сумнівом підтвердили наявність в діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, працівниками поліції не додано.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, згідно якої ''доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом'' (п.43 рішення від 14.02.2008 р. у справі ''Кобець проти України'' (Kobets v. Ukraine), заява N 16437/04, з відсиланням на п.282 рішення у справі ''Авшар проти Туреччини'' (Avsar v. Turkey).

Відповідно до п. 1 статті 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події та складу правопорушення.

У зв`язку з вищевикладеними обставинами, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю у діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.247 п.1, 283-285 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу зазначеного правопорушення.

Апеляційну скаргу на постанову суду може бути подано в Закарпатський апеляційний суд через Міжгірський районний суд Закарпатської області протягом 10 днів з дня винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги згідно з ч.1 ст.294 КУпАП.

Суддя: В. П. Кривка