Справа № 216/6522/24
провадження 3/216/3458/24
ПОСТАНОВА

іменем України

04 жовтня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Бутенко М.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є громадянином України, працює на посаді водія ТОВ «Рудомайн», проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

07 вересня 2024 року о 12 год 00 хв біля буд. 1 по пр. Поштовому в Центрально-Міському районі м. Кривий Ріг водій ОСОБА_1 керуючи транспортним засобом «Hyundai» номерний знак НОМЕР_1 не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою, перед зміною напрямку руху, а саме: повороту праворуч, водій не переконався, що це буде безпечно і не створить перешкод або небезпеки, під час об`їзду перешкоди, не дотримався безпечного бокового інтервалу, в результаті чого здійснив наїзд на ворота. Внаслідок ДТП транспортний засіб та ворота отримали механічні пошкодження.

Вказаними діями водій ОСОБА_1 порушив вимоги п. п. 2.3.б, 10.1, 13.1, 13.3 Правил дорожнього руху України, за що передбачена відповідальність ст. 124 КУпАП.

ОСОБА_1 , який належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи від нього не надходило.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи вищевикладене, вважаю можливим проводити розгляд справи у відсутність ОСОБА_1 .

Захисник ОСОБА_1 адвокат Бруснік Т.Г. надала суду письмові пояснення, відповідно до яких просила звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності обмежившись усним зауваженням, врахувавши малозначимість вчиненого ним правопорушення, оскільки автомобілю та воротам завдані незначні пошкодження.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП.

Адміністративним порушенням відповідно до ст. 124 КУпАП визначається порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Вина ОСОБА_1 у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення, складеного правомочною посадовою особою у встановленому законом порядку, схемою місця дорожньо-транспортної пригоди.

Також суддя звертає увагу на те, що згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Однак, вказаною нормою не передбачено визначення малозначності адміністративного правопорушення, як підстави звільнення від відповідальності та не встановлено порядку застосування такого звільнення. Суддя зобов`язаний розглянути всі сторони адміністративного правопорушення, оцінити його наслідки, переконатися, що внаслідок його вчинення не завдана значна шкода окремим громадянам або суспільству, дослідити обстановку, в якій вчинене порушення, особистість порушника, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність тощо. Аналіз та правова оцінка зазначених даних дозволяють вирішити питання про звільнення порушника від адміністративної відповідальності й можливість обмежитися усним зауваженням.

Малозначність, як ознака адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, характеризується певним ступенем суспільної небезпечності, але таким, що не потребує застосування заходів адміністративного впливу. Малозначне діяння формально містить ознаки певного діяння, передбаченого КУпАП, але з врахуванням незначного ступеня його суспільної небезпечності не є адміністративним правопорушенням.

Визнання діяння, передбаченого ст. 124 КУпАП, малозначним, на думку судді, може бути виключно у випадку незначного порушення Правил дорожнього руху, яке потягнуло за собою незначного ступеня його суспільної небезпечності.

Однак, суддя звертає увагу на наслідки, які потягнула розглядувана ДТП, в результаті якої водій ОСОБА_1 скоїв наїзд на ворота, які отримали механічні пошкодження. Суддя розцінює дії водія, а саме те, що останній не врахував дорожньої обстановки, не вибрав безпечної швидкості руху, не впорався з керуванням, як такі, що свідчать про наявність суспільної небезпеки.

При цьому, суддя звертає увагу на те, що внаслідок ДТП була заподіяна матеріальна шкода ТОВ «Всеукраїнська служба охорони», яке є власником транспортного засобу «Hyundai» номерний знак НОМЕР_1 , а також паркану та автоматичним воротам домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, хоча ОСОБА_1 в повному обсязі визнав свою провину, суддя приходить до переконання про недостатність підстав для звільнення його від адміністративної відповідальності, у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення.

За таких обставин, оцінивши наведені докази в їх сукупності, суддя дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та доведеність його вини.

При обранні міри адміністративного стягнення, враховуючи обставини та характер правопорушення, а також дані про особу правопорушника, суддя вважає можливим застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд вважає за необхідне стягнути з правопорушника на користь держави судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 124, 280, 283, 284 КУпАП суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 605 грн 60 к. (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.В. Бутенко