Справа № 711/7376/24
Номер провадження 3/711/2429/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Комплєктова Т.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , генерального директора ПрАТ «ЧРМЗ», мешканця АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 634/23-00-07-09-01 від 16.09.2024, за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ «ЧРМЗ», генеральним директором якого є ОСОБА_1 допущено порушення вимог податкового обліку, а саме: п. 287.1 ст. 287 ПКУ, що призвело до заниження податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельного податку за період з 01.01.2018 по 31.12.2020 на загальну суму 414938,57 грн., що підтверджується актом № 11335/23-00-07-09-01/01267248 від 16.09.2024, чим ОСОБА_1 вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився.

Представник ОСОБА_1 адвокат Драченко В.В. в судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_1 притягується д адміністративної відповідальності за порушення ведення податкового обліку посадовою особою, згідно п. 287.1 ст. 287 ПКУ, а саме за заниження податкового зобов2язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки. Пунктом 287.1 ст. 287 Податкового кодексу України встановлено, що власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. В той же час, позаплановою виїзною перевіркою ГУ ДПС в Черкаській області зафіксовано порушення заниження податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, а не земельного податку. Разом з тим, ПрАТ «ЧРМЗ» вчасно подало відповідні декларації у 2018, 2019 та 2020 роках та задекларувало об`єктом оподаткування з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки адміністративну будівлю з прибудовою, площею 1686,5 кв.м. Оскільки адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1 , не носить характер триваючого та зважаючи на те, що порушення порядку ведення податкового обліку мало місце у лютому 2018 року, у лютому 2019 року та у лютому 2020 року, тобто з моменту його вчинення пройшло більше трьох місяців, на даний час закінчилися строки накладення адміністративного стягнення, визначенні у ч. 2 ст. 38 КУпАП. Тому просив закрити провадження відносно ОСОБА_1 у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Дослідивши письмові матеріали справи, заслухавши адвоката Драченка В.В., суддя вважає, що в його діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а саме порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Диспозиція статті ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері оподаткування.

Об`єктивною стороною правопорушення передбаченого ст. 163-1 КУпАП, є, в тому числі, порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку. Таке правопорушення є формою активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку.

Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Крім того, п.56.18 ст. 56 ПК України надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Також, згідно п. 56.19 ст. 56 Податкового кодексу України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного, оскарження відповідно до п.56.17 цієї статті.

Таким чином, податковим законодавством України передбачено дворівневу процедуру оскарження рішень податкового органу та поширено презумпцію невинуватості на процедуру оскарження.

З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення був складений на підставі акту про результати документальної позапланової перевірки ПрАТ «ЧРМЗ» щодо дотримання вимог податкового законодавства з питань повноти нарахування та сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 2018-2020 роки, з урахуванням ст.. 102 Податкового кодексу, за результатами якої встановлено заниження податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельного податку за період з 01.01.2019 по 31.12.2020 на загальну суму 414938,57 грн.

Доказів того, що суб`єкт господарювання ПрАТ «ЧРМЗ», використовуючи надане законом право, оскаржив до ДПС висновки викладені в акті за результатами документальної позапланової перевірки та в податковому повідомленні-рішенні, при якому грошове зобов`язання вважається неузгодженим, суду не надано. Крім того, адвокат Драченко В.В. у своїх запереченнях на протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП також не вказує, чи отримувало ПрАТ «ЧРМЗ» повідомлення-рішення податкового органу і чи оскаржувалось дане повідомлення та не надає суду документальних підтверджень.

Дослідивши письмові матеріали справи, заслухавши адвоката Драченка В.В., суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а саме порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Вина генерального директора ПрАТ «ЧРМЗ» ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підтверджується фактичними даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення № 643/23-00-07-09-01 від 16.09.2024, який містить виклад суті вчиненого правопорушення та є джерелом доказової інформації про події правопорушення та особу, яка його вчинила; витязі з акту про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ «ЧРМЗ» від 16.09.2024 р., в якому викладені фактичні обставини, на підставі яких було складено протокол про адміністративне правопорушення від 16.09.2024 року та відповіддю на запит № 2300-202-0002462 від 16.09.2024 щодо отримання відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з 1 кварталу 2018 року по 4 квартал 2020 року.

Таким чином досліджені та перевірені судом докази, поза розумним сумнівом, свідчать про винуватість генерального директора ПрАТ «ЧРМЗ» ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за порушення вимог податкового обліку, що охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Згідно з ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Відтак, адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, не є триваючим, що відповідає позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 242/924/17.

З матеріалів справи вбачається, що адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, вчинене генеральним директором ПрАТ «ЧРМЗ» ОСОБА_1 у період з 01.01.2018 по 31.12.2020, отже строк притягнення останнього до адміністративної відповідальності сплив у березні 2021 року.

Таким чином, на час розгляду справи про адміністративні правопорушення відносно генерального директора ПрАТ «ЧРМЗ» ОСОБА_1 , сплив строк притягнення його до адміністративної відповідальності, передбачений ст. 38 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 7 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справа про адміністративне правопорушення підвідомча суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

За таких обставин, незважаючи на те, що в матеріалах справи містяться дані про вчинення ОСОБА_1 зазначеного в протоколі адміністративного правопорушення,провадження в справі підлягає закриттю.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. 38, п. 7 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 280, 283, 284 КпАП України, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити, по закінченню строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Т. О. Комплєктова