Справа №295/9595/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.09.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М. розглянув матеріали, які надійшли з Управління патрульньої поліції в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.130 ч.1 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , учасник бойових дій, і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення 09.06.2024 о 01 год. 43 хв. в м. Житомирі, вул. Київська, 50, водій ОСОБА_1 керував т/з BMW д.н.з. НОМЕР_2 з явними ознаками алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, порушення координації рухів. Аід проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законодавоством порядку відмовився. Від керування т/з відсторонено шляхом зупинки в безпечному місці.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що керував т/з, підвозив свою дівчину додому та був зупинений працівниками поліції, надав документи, при цьому повідомивши, що є діючим військовослужбовцем. В послідуючому йому висловили підозру про те, що він може перебувати у стані сп`яніння і запропонували пройти огляд на стан сп`яніння на місці, на що відмовився, а на пропозицію проїхати до закладу охорони здоров`я погодився. В послідуючому, він вийшов з автомобіля і між ним поліцейським виникла словесна суперечка. Поліцейський знову почас йому пропонувати пройти огляд на місці, на що заперечив, оскільки не довіряє цим приладам і погодився пройти огляд в закладі охорони здоров`я. Однак, з невідомих причин його до закладу охорони здоров`я не було доставлено, а було складено протокол про відмову від проходження огляду на стан сп`яніння.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , думку захисника, дослідивши матеріали справи, відеозапис з боді-камери поліцейського, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. The United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Щодо обґрунтованості поширення на вказану категорію справ гарантій Конвенції необхідно зазначити таке.

Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.

Відповідно звернуто увагу уповноважених осіб на необхідності дотримання правил та процедур під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, прав та гарантій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, належному фіксуванні доказів вчинення правопорушення та їх зберіганні тощо.

У справах проти України ЄСПЛ розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Одночасно практика Європейського суду з прав людини щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення зосереджена навколо фундаментальних засад здійснення правосуддя у справах про адміністративні правопорушення, зокрема, забезпеченні дотримання положень Конвенції в частині реалізації статті 6, яка гарантує кожному право на справедливий суд.

Як вбачається з дослідженого в судовому засіданні відеозапису ОСОБА_1 було зупинено під час дії комендантської години, останній надав документи і йому було висловлено підозру про те, що він має ознаки алкогольного сп`яніння та запропонували пройти огляд на місці. ОСОБА_1 повідомив, що не довіряє приладам та на пропозицію проїхати до медичного закладу надав згоду. В послідуючому, між поліцейським та ОСОБА_1 виник словесний конфлікт і сам того, що доставити водія до закладу охорони здоров`я, поліцейський повторно пропонує пройти огляд на місці, на що водій відмовився і повідомив, що він вже висловив свою позицію пройти огляд в закладі охорони здоров`я. У свою чергу поліцейський наголосив, що водій відовився від проходження огляду та склав протокол.

Отже судом встановлено, що працівником поліції не було дотримано вимог ст. 266 КУпАП, а саме проігноровано згоду водія пройти огляд на стан сп`яніння в закладі охорони здоров`я, останнього не було доставлено до закладу охорони здоров`я.

Крім того, звертає на себе увагу та обставина, що під час зупинки поліцейськими було достеменно встановлено, що ОСОБА_1 є діючим військовим, а тому на нього розповсюджується дія ст. 266-1 КУпАП, якою і визначено порядок проходження огляду на стан сп`яніння військовослужбовцями.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно с п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_2 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останнім інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП, що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП - закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя С.М.Костенко