Справа № 274/7195/24
Провадження № 3/0274/2334/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2024 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Мороко С.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Бердичівського районного відділу поліції ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, пенсіонерки, вдови, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

22.08.2024 близько 17:00 год. ОСОБА_1 поруч з будинком АДРЕСА_2 , що є громадським місцем, стукала великим молотом по хвіртці паркану домоволодіння, що належить ОСОБА_2 , ображаючи ОСОБА_2 нецензурними словами, принижуючи його, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, вчинивши дрібне хуліганство, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

Відповідальність за вказане адміністративне правопорушення передбачена ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні за ст. 173 КУпАП визнала. Пояснила, що вона, маючи образу на ОСОБА_2 за те, що він закрив криницю, яку копали її родичі, великим молотом пошкодила хвіртку до криниці, а не паркан, при цьому ображала ОСОБА_2 нецензурними словами, принижувала його. Їй відомо, що криниця перебуває на земельній ділянці ОСОБА_2 , проте вона завжди набирала там воду.

У вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 185 КУпАП ОСОБА_1 вину не визнала. Пояснила, що вона просила в працівника поліції надати їй можливість одягнутись, взяти окуляри, проте такої можливості не отримала.

Захисник адвокат Лукашук О.В. просив провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 185 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що працівники поліції не відрекомендувались, належним чином не ознайомили ОСОБА_1 з постановою суду, офіційно ОСОБА_1 не відмовлялась йти до суду. За ст. 173 КУпАП просив призначити ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу, посилаючись на те, що вона у вчиненому вину визнала та кається.

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні 10.09.2024 пояснив, що між ним та ОСОБА_1 тривалий час існують неприязні стосунки. Щоб убезпечити питну воду від недоброзичливих людей, він поставив паркан, обгородивши криницю, яка розташована на належній йому земельній ділянці. Зробив калітку та показав сусідам де лежить ключ від замка. 22.08.2024, близько 17 години, він, почувши сильні удари по паркану, вибіг за ворота, де побачив, як ОСОБА_1 великим молотом била по паркану, при цьому висловлювалася на його адресу нецензурними словами, принижуючи його. В руках він тримав телефон, тому йому вдалось цю подію зафільмувати. Відбувалось це на проїжджій частині дороги, подію бачили сусіди.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, потерпілого, дослідивши письмові докази, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується безпосередньо дослідженими та перевіреними суддею доказами, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення від 05.09.2024 серії ВАД № 109835;

- протоколом від 23.08.2024 прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію;

- заявою ОСОБА_2 до Бердичівського РВП від 23.08.2024;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_3 щодо обставин правопорушення;

- рапортом від 05.09.2024 ст. ДОП СДОП ВП Бердичівського РВП Мовчана Л.;

- генеральним планом домогосподарства АДРЕСА_2 ;

- свідоцтвом про право власності, відповідно до якого власником земельної ділянки в АДРЕСА_2 є ОСОБА_2

- фототаблицями та відеозаписом події.

Оцінюючи досліджені докази в їх сукупності, суддя дійшов висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - дрібному хуліганстві.

Обставин, що пом`якшують, обтяжують відповідальність судом не встановлено.

При накладенні стягнення, суддя враховує характер вчиненого діяння, особу винної, ступінь вини, майновий стан, відсутність обставин, що пом`якшують, обтяжують відповідальність та накладає на неї стягнення у виді штрафу.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір, в розмірі, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (у 2024 році 3 028 грн).

Крім того, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 19.09.2024 серії ВАД № 109840 ОСОБА_1 19.09.2024 близько 09:15, у дворі будинку № 4 по пров. Станційному в м. Бердичеві категорично відмовилася виконувати законні вимоги поліцейського, під час виконання постанови Бердичівського міськрайонного суду від 10.09.2024 щодо примусового доставлення особи до суду в справі № 274/7195/24, а саме: категорично відмовилась пройти до службового автомобіля з метою доставлення до суду, почала вириватися, на вимоги поліцейського припинити протиправні дії не реагувала, чим здійснила злісну непокору законній вимозі працівника поліції, під час виконання ним службових обов`язків. Відповідальність за вчинення адміністративного правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 , передбачена ст. 185 КУпАП.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, суду надано:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 109840 від 19.09.2024;

- рапорт від 19.09.2024 помічника чергового Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області Грищенка Р.М.;

- постанову від 10.09.2024 Бердичівського міськрайонного суду, якою до ОСОБА_1 застосовано привід в судове засідання на 09:30 год 19.09.2024;

- довідку від 19.09.2024 КНП «Бердичівська міська лікарня» , відповідно до якої ОСОБА_1 зверталась в відділення екстреної медичної допомоги КНП «Бердичівська міська лікарня» 19.09.2024 о 10:38-11:05 год.;

- рапорт від 19.09.2024 ст. ДОП ВП Бердичівського РВП Мовчана Л.;

- рапорт від 19.09.2024 ст. ДОП ВП Бердичівського РВП Гаврилюка С.;

- протокол від 19.09.2024 про адміністративне затримання ОСОБА_1 ;

- відеозаписи правопорушення.

Частиною першою статті 185 КУпАП передбачено відповідальність, зокрема, за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Згідно з пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.06.1992 року № 8 «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП у разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Постановою судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 10.09.2024 у справі № 274/7195/24 було застосовано до ОСОБА_1 привід в судове засідання 19.09.2024.

Процедура здійснення приводу КУпАП не врегульована.

Проте, положеннями статті 143 КПК України передбачено порядок виконання ухвали про здійснення приводу, а тому суддя вважає за можливе застосувати аналогію права.

Так, Європейський суд із прав людини у справах проти України неодноразово наголошував, що деякі визначені в КУпАП адміністративні правопорушення в розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року слід розглядати як „кримінальні правопорушення.

У справі „Гурепка проти України від 6 вересня 2005 року (заява № 61406/00) за неповагу до суду (стаття 185-3 Кодексу) на заявника було накладено адміністративне стягнення у вигляді адміністративного арешту. У § 55 рішення в цій справі Європейський суд із прав людини вказав, що „з огляду на свою усталену практику Суд не має сумніву, що в силу суворості санкції дана справа за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично носило кримінальний характер.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 143 КПК України особа, рішення про здійснення приводу якої прийнято слідчим суддею, судом, зобов`язана прибути до місця виклику в зазначений в ухвалі про здійснення приводу час у супроводі особи, яка виконує ухвалу. У випадку невиконання особою, що підлягає приводу, законних вимог щодо виконання ухвали про здійснення приводу, до неї можуть бути застосовані заходи фізичного впливу, які дозволяють здійснити її супроводження до місця виклику. Застосуванню заходів фізичного впливу повинно передувати попередження про намір їх застосування.

З аналізу положень ч. 3 ст. 143 КПК України та ст. 185 КУпАП вбачається, що невиконання особою, що підлягає приводу, законних вимог щодо виконання рішення суду про здійснення її приводу, є підставою для застосування до неї заходів фізичного впливу, які дозволяють здійснити її супроводження до місця виклику. Додаткової кваліфікації за ст. 185 КУпАП, на думку суду, таке невиконання особою зазначених вимог не потребує.

Як вбачається з відеозапису із камери поліцейського, під час виконання 19.09.2024 працівниками поліції постанови від 10.09.2024 про привід ОСОБА_1 , яка не виконувала вимоги постанови про здійснення її приводу, були законно застосовані заходи фізичного впливу, після відповідного попередження. При цьому, ОСОБА_1 фактично відмовилась виконувати не вимоги працівників поліції, а вимоги постанови суду про здійснення її приводу в судове засідання, про що їй неодноразово наголошували працівники поліції.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи події складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в справі відсутні об`єктивні і належні докази, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_1 окремого складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись статтями 23, 24, 40-1, 245, 247, 251, 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, статтею 4 Закону України «Про судовий збір», суддя

п о с т а н о в и в:

Об`єднати в одне провадження справи № 274/7195/24, № 274/7546/24 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173, 185 КУпАП.

Присвоїти об`єднаній справі № 274/7195/24 (провадження 3/0274/2334/24).

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Реквізити для сплати штрафу: отримувач - ГУК у Жит.обл/ТГ м.Бердичів/21081100; код отримувача (ЄДРПОУ): 37976485; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); номер рахунку (IBAN): UA 0006825; код класифікації доходів бюджету: 21081100; найменування коду класифікації доходів бюджету: адміністративні штрафи та інші санкції.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 605 грн. 60 коп.

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу даного адміністративного правопорушення.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м. Бердичiв/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача - (МФО)37976485; рахунок отримувача - UA0006825; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - 101.

Відповідно до ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у добровільному порядку у зазначений вище строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна зі стягненням подвійного розміру штрафу.

Строк пред`явлення постанови для виконання 3 (три) місяці згідно Закону України «Про виконавче провадження».

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя С.В. Мороко