Справа № 635/6989/24
Провадження № 3/635/2723/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року сел. Покотилівка Харківської області

Суддя Харківського районного суду Харківської області Бондаренко І.Е., розглянувши матеріали, які надійшли від Департаменту патрульної поліції управління патрульної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 за ст. 124 КУпАП,

В с т а н о в и в:

До Харківського районного суду Харківської області надійшов для розгляду адміністративної протокол серії ААД № 910283 від 02.07.2024 з доданими до нього матеріалами рапортом, записом б/к НОМЕР_1 .

Відповідно до протоколу склад адміністративного правопорушення: «02.07.2024 року 10 год. 40 хв. в Харківській області, смт Високий, вул.. Театральна, 28 водій керував ТЗ, який підлягає проходженню обов`язкового технічного контролю, який своєчасно його не пройшов, також технічний стан не відповідає вимогам, а саме на задню вісь встановлені шини різних моделей з різними малюнками, чим порушено п. 31.3.б, 31.4.5 б ПДР, статтю 35 Закону України «Про дорожній рух», а також особа раніше притягувалася за аналогічне правопорушення протягом року, чим порушив п. 31.3. б Правил дорожнього руху за, що відповідальність передбачена ч. 4 ст. 121 КУпАП».

В ході підготовки справи до розгляду суд встановив, що справа належить до його компетенції та повідомив особу, що притягається до адміністративної відповідальності про час і місце розгляду.

ОСОБА_2 надавав суду клопотання про ознайомлення з матеріалами справи. Виходячи з цього суд відклав розгляд справи.

11.08.2024 ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням просив суд перевести в електронну форму процесуальні та інші документи по справі.

26.09.2024 адвокат Шапошніков І.Є. повідомив суд про те, що він уклав з особою, що притягається до адміністративної відповідальності договір про надання правової допомоги та у зв`язку з цим просив надати матеріали справи для ознайомлення та відкласти розгляд справи.

27.09.2024 адвокат ознайомився з матеріалами справи.

В судове засідання адвокат надав копії документів та просив суд урахувати такі обставини: ОСОБА_2 є фізичною особою-підприємцем, одним з основних видів діяльності, якого є перевезення, автомобіль за керування, яким у неналежному технічному стані його було зупинено, належить іншій особі, саме ця особа повинна здійснювати проходження технічного контролю, а ОСОБА_2 керував ним лише в день зупинки, перевірка технічного стану цього транспортного засобу була здійснена 06.09.2024. На підтвердження цих обставин надав копію протоколу перевірки технічного стану транспортного засобу № 00879-01365-24, свідоцтво про реєстрацію, відповідно до якого власником автомобілю є ОСОБА_3 , свідоцтво про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця, свідоцтво платника єдиного податку, а також копії пенсійного свідоцтва та свідоцтва про укладення шлюбу. На думку адвоката зазначені документи доводять безпідставність притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності.

Заслухавши пояснення представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка на місці події не була присутня, переглянувши відеозаписи, додані до матеріалів справи та дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про необхідність встановлення фактичних обставин на підставі матеріалів відеозапису. Такий висновок був зроблений на підставі того, що обставини події фіксувалися одразу з трьох відеокамер, які працювали в режимі не заздалегідь оголошеного, а ситуаційного знімання.

Переглянувши відео суд встановив наступне:

У час і місці, зазначеному у протоколі працівниками поліції був зупинений автомобіль ГАЗ 3303 № НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_2 . На місці зупинки було повідомлено, що він керує автомобілем у якого на задній вісі стоїть гума різних марок та великого зносу, що порушує ПДР. Майже одразу ОСОБА_2 було повідомлено, що він у травні цього ж року вже притягався до адміністративної відповідальності за те, що керував автомобілем, який не пройшов обов`язковий технічний контроль. Однак жоден з поліцейських не зняв на відео стан гуми, хоча її невідповідність правилам є підставою для притягнення до відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП.

На зауваження поліцейського про те, що в нього було достатньо часу з травня 2024 року для того щоб пройти обов`язкову технічну перевірку транспортного засобу, ОСОБА_2 відповів, що він не їздить на цій машині постійно, з травня 2024 року хворів, для технічного огляду їде саме зараз і погано себе почуває, в нього паморочиться в голові (6:59).

Суд не взяв до уваги пояснення щодо наміру здійснення техогляду, оскільки водій перед початком руху зобов`язаний переконатися у справності технічного засобу. Щодо поганого самопочуття ОСОБА_2 , суд визнав необхідним розглянути цю обставину.

Водночас, суд звернув увагу на те, що ОСОБА_2 оголосили про неможливість рухатися далі та про складення адміністративного протоколу щодо нього. Отже, ОСОБА_2 був обмежений у свободі пересування, оскільки частина 1 статті 260 КУпАП передбачає адміністративне затримання в разі необхідності складення протоколу коли вичерпано інші заходи впливу. Таке повідомлення могло погіршити його самопочуття.

Знаходячись серед трьох поліціантів і відповідаючи на їх звичайні запитання, ОСОБА_2 не знайшов іншого засобу протидії аніж звинувачення посадовців у спробі завдати йому шкоди призначенням покарання. Але замість того, щоб проявити витримку та не зважати на неймовірні припущення, один з поліціантів попередив ОСОБА_2 про настання для нього відповідальності за надання неправдивих відомостей.

Приблизно через 20 хвилин після початку відеозапису на місце зупинки прибула карета невідкладної медичної допомоги.

За повідомленням лікаря, що провів огляд, в ОСОБА_2 була встановлена гостра реакція на стрес. Гострий стресовий розлад або гостра реакція на стрес, також відомий як психологічний шок, психічний шок або просто шок це психологічна відповідь на жахливий, травматичний або несподіваний досвід. Реакції можуть включати (але не обмежуватися цим) нав`язливі або дисоціативні симптоми та симптоми реактивності. Гострий стресовий розлад може проявлятися протягом днів або тижнів після травматичної події.

Гостра реакція на стрес тимчасовий розлад, який розвивається в людини без будь-яких інших проявів психічних розладів у відповідь на незвичайний фізичний або психічний стрес і зазвичай стихає через кілька годин або днів.

На сайті МВС України зазначено, що « гостра реакція на стрес - тимчасова реакція, що розвивається у людини у відповідь на незвичайний (потужний) фізичний або психічний стрес. Подібний розлад важко ідентифікувати, але вжити вчасних заходів вкрай важливо. Через гостру реакцію на стрес можуть спостерігатися: прискорене серцебиття, підвищена пітливість;паніка,істерика;втрата орієнтації у просторі,стан шоку.»

Стаття 20 КУпАП встановлює два критерії, сукупність яких дає підстави для визнання особи неосудною. Це медичний і юридичний критерії. Медичний критерій неосудності характеризується наявністю в особи одного з видів захворювань, зазначених у статті 20 КУпАП. Тимчасовий розлад душевної діяльності - це психічне захворювання, яке характеризується раптовим початком, швидким розвитком, відносно нетривалим протіканням і, як правило, закінчується повним одужанням особи: гострий алкогольний психоз, реактивний стан (хворобливий розлад внаслідок тяжкого душевного потрясіння), так звані виняткові стани (патологічне сп`яніння, патологічний ефект, тощо).

З відеозаписів, досліджених судом, не можливо точно встановити, чи перебував на момент керування транспортним засобом ОСОБА_2 в стані гострої реакції на стрес, чи вона виникла внаслідок зупинки його поліцейськими, але в будь-якому разі складення протоколу про адміністративне правопорушення за наявності обов`язкової вимоги пересвідчитися чи розуміє порушник суть правопорушення та чи потребує правової допомоги особа, яка завідомо для поліціанта знаходиться у стані психічного шоку, не залишає сумнівів у тому, що такий протокол не може вважатися таким, що отриманий у встановлений законом спосіб та бути допустимим доказом.

Із змістом сайту МВС поліціанти зобов`язані бути обізнані, а тому поводження із людиною, що перебуває у стані шоку для отримання від неї відомостей, підписів і т.і. не може бути випрадане досягненням будь-якої мети.

Суд вражений тим, що ОСОБА_2 навіть в момент перебування на ліжку в кареті невідкладної медичної допомоги, один з поліціантів пропонував підписати протокол про адміністративне правопорушення (30:52). Таке поводження з особами не може бути залишене поза увагою суду, оскільки може бути визначене як таке, що принижує гідність.

Таке, що принижує гідність поводження - це таке, яке викликає у потерпілих почуття страху, муки, неповноцінності та здатне принизити і зганьбити їх. Його також характеризують як таке, що може зламати фізичний і моральний опір потерпілого ( Рішення Ірландія проти Сполученого Королівства, заява 5300/71, 18 січня 1978 року, параграф 167) або примусити його діяти проти власної волі чи совісті.

Вирішуючи чи є покарання або поводження «таким, що принижує гідність» , слід звернути увагу на те, чи є його метою принизити чи зганьбити відповідну особу, а також з огляду на його наслідки, чи вчиняє воно негативний вплив на його особистість, несумісний зі статею 3 Конвенції ( рішення у справі Ранінен проти Фінліндії). Втім, відсутність такої мети не може виключити можливість встановлення порушення статті 3Конвенції (Заборона катування).

Страждання і приниження повинні виходити за межі неминучого елементу страждання та приниження, пов`язаною з тією чи іншою формою законного поводження чи покарання.

Суд зазначає, що зафіксовані на відеозапису (42:10) попередження ОСОБА_2 про відповідальність за надання завідома неправдивих свідчень, зроблені поліцейськими навіть без мінімальної спроби, зафіксувати це в будь-якому письмовому документі або протоколі, суд однозначно кваліфікує як звичайну погрозу, зроблену з метою зламати моральний опір, а відтак таке приниження виходить за межі приниження, пов`язаного з тією чи іншою формою законного поводження.

Суд, за відсутності скарги ОСОБА_2 не має повноважень визначити, чи достатньо цього для кваліфікації дій поліціантів, як поводження, яке принижує гідність особи, але зазначає, що будь-які докази отримані за таких умов не можуть вважатися допустимими.

Тривалість відеозапису з усіх трьох бодікамер свідчить, що ОСОБА_2 перебував під впливом поліцейських більше п`ятдесяти хвилин, але на момент вимкнення камер не зафіксовано відсторонення його від керування автомобілем або вилучення в нього посвідчення водія. В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що пояснення ОСОБА_2 не надавав, документи в нього не вилучалися, тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом він не отримував. Частина 4 ст. 121 КУпАП передбачає покарання у виді позбавлення права керування транспортним засобом на строк від 3 до 6 місяців, а стан автомобіля відповідно до протоколу не відповідає технічним вимогам. Згідно з ч. 1 ст. 260 КУпАП з метою припинення адміністративних правопорушень допускаються огляд речей і вилучення речей та документів, у тому числі посвідчення водія, тимчасове затримання транспортного засобу, відсторонення осіб від керування транспортними засобами. Окрім того, що незадовільний стан ТЗ прямо зазначений у протоколі, а ОСОБА_2 притягався до адміністративної відповідальності за керуванням ним із позбавленням прав, відео не залишає сумніві у тому, що поліціанти не тільки не вжили заходів щодо припинення адміністративного правопорушення, а й не надали допомоги, особі, яка знаходилася у стані шоку та має керувати автомобілем у такому стані.

За таких обставин не має сумнівів у тому, що поліціанти просто наражали на небезпеку здоров`я та життя, як ОСОБА_2 , так і інших учасників дорожнього руху.

Окремо суд зазначає, що у процедурі складення протоколу брала участь стороння особа у цивільному одягу, яка приїхала на місце на власному автомобілі. Згідно з відеозаписом цій людині, поліціант розповідав про склад правопорушення ОСОБА_2 ( 16:10). Ця ж людина цікавилася станом здоров`я ОСОБА_2 у лікаря, який проводив його огляд (32:00), а на запитання ОСОБА_2 про те, чи повинен він підписати протокол відповіла, що повинен. Відповідно до цих обставин, суд дійшов висновку про те, що з`ясування обставин правопорушення проводила стороння особа, порядок складення протоколу про адміністративне правопорушення порушений, а відтак він складений неправильно.

Суд допускає, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності могла навмисно поводитися так, щоб викликати до себе співчуття та жалість з боку лікарів, та обурення з боку правоохоронців, але відповіддю з їх боку мала бути виключно бездоганна поведінка, тобто спроможність при виконанні службових обов`язків діяти з честю та у спосіб, що відповідає займаній державній посаді, бути доброчесними, діяти без маніпуляцій. Не викликає сумніву, що поліціанти продемонстрували зворотну поведінку необхідній, а тому можливе заперечення про симулювання з боку ОСОБА_2 для свого виправдання -відкидається.

Отже, розглянувши матеріали справи, суд встановив відсутність фактичної основи, тобто події і складу адміністративного правопорушення , що дає мотив та підстави для закриття справи. У відповідності до ст.. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст.. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення суд виносить постанову, в тому числі про закриття справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.. 247, 283,284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 4 ст. 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя І.Е.Бондаренко