Провадження №: 3/755/5546/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" вересня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Курило А.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Черкаси, громадянки України, працюючої в ТОВ «Інгрейс» касиром, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-? КпАП України, -

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №3593 від 09.08.2024 року « ОСОБА_1 , 009 серпня 2024 року, за адресою: м. Київ, пр-кт Броварський, 5-М, де здійснює діяльність ТОВ «Інграйс Актив», порушила порядок проведення розрахункової операції, а саме: порушено ведення форми обліку товарних запасів, чим порушила вимогу п.12 ст.3 Закону України «Про застосування реєстратора розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг» №265/95-ВР від 06.07.1995 року /зі змінами та доповненнями/».

У судове засідання ОСОБА_1 не з?явилася про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини не явки суд не повідомила, крім того, клопотань про відкладення розгляду справи від неї не надходило. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, згідно вимог ст.268 КпАП України.

Зокрема, повідомлення про час та місце розгляду вказаної вище справи щодо ОСОБА_1 було розміщено на офіційній веб-сторінці Дніпровського районного суду м. Києва.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Главою 21 КпАП України передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватись у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» /рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 р. у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства»/.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, копії - акту фактичної перевірки /бланк 010776/, паспорта, картки РНОКПП, дійшов до наступного.

Стаття 7 КпАП України вказує на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Частиною 1 статті 155-? КпАП України передбачена відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Об?єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері торгівлі, громадського харчування і послуг (згідно Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»).

Об?єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах: порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг; порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти.

Обидва склади - формальні.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» розрахункова операція це приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або. у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

Суб?єкт адміністративного проступку - як громадяни, так і посадові особи.

Суб?єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності.

Із матеріалів справи вбачається, що обставини, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення щодо вчинення ОСОБА_1 , найманим працівником - касиром, правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-? КпАП України, підтверджено копією акту фактичної перевірки /бланк 010776/, який оформлявся у присутності ОСОБА_1 , як касира у суб?єкта господарської діяльності ТОВ «Інграйс Актив» /а.с2-5/.

Тобто ОСОБА_1 , у присутності якої складено акт фактичної перевірки /бланк 010776/ є працівником ТОВ «Інграйс Актив», яка займає посаду касира.

Однак із копії чеку, який долучений, як доказ до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що він містить лише напис ТОВ «Інграйс Актив» ресторан, де зазначено продаж на загальну суму 190 грн.

Водночас, до матеріалів справи не долученні докази на основі яких суд встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні.

Також, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено суть правопорушення, не указано які саме товари були реалізовані ОСОБА_1 у порушення порядку ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, крім того, в протоколі не зазначені свідки події, відсутні їх письмові пояснення, також у матеріалах справи відсутні письмові пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст.251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Із досліджених у судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що у порушення вимог ст.251 КпАП України, не долучено документів на основі яких у визначеному законом порядку суд встановив би, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності здійснила порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Наведені протиріччя та неузгодженість у своїй сукупності не дають суду підстав для висновку про винуватість ОСОБА_1 поза розумних сумнівів.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вимоги ст.252 КпАП України та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-? КпАП України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.33, 38, 247 ч.1 п.1, 252, 283-285, 289, 291, 294 КпАП України, суд,-

у х в а л и в:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-? КпАП України - закрити за відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Андрій КУРИЛО