Код суду 233 № 233/5512/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Міросєді А. І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області, відносно:

ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Костянтинівка Донецької області, громадянки України, не працює, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , якій роз`яснені права згідно зі ст. 63 Конституції України, ст.268 КУпАП, за ч.1 ст. 156 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

26 вересня 2024 року о 09 годині 45 хвилин ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: м. Костянтинівка, вул. Торецька, буд.238, продала за 50 гривень громадянину ОСОБА_2 одну пачку сигарет «Прима» з містом нікотину 5,0 мг без установленої марки акцизного податку, зразки яких затверджені Кабінетом Міністрів України, в порушення п. 226.3, 226.5 Податкового Кодексу України та Постанови КМУ № 1251 від 27.12.2010 року, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст. 156 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 на розгляд справи не з`явився. Суд приймав всі можливі заходи щодо належного повідомлення ОСОБА_1 про місце та час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, шляхом направлення судової повістки про виклик за адресою, вказаною в протоколі. Крім того, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 під підпис у відповідній графі повідомлена про напрямлення протоколу про адміністративне правопорушення для розгляду Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області. Клопотань про відкладення розгляду справи та зауваження щодо протоколу про адміністративне правопорушення від ОСОБА_1 не надходило.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейській суд з прав людини в своєму рішенні по справі «Пономарев проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зі змісту п.25 рішення Європейського суду з справ людини від 11 квітня 2011 року у справі «Жук проти України» вбачається, що суди, розглядаючи справи без участі учасників процесу, повинні пересвідчитися, що їх вчасно повідомлено про дату і час розгляду справи, тобто, що їх право бути присутніми під час судового розгляду не було порушено.

З огляду на те, що ОСОБА_1 була достеменно обізнана про складання щодо неї цього протоколу про адміністративне правопорушення та належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, не вжила заходів для явки до суду, не подавала письмових заперечень проти протоколу, її поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що право особи, щодо якої складено адміністративний протокол, на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб - сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст. 156 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак не з`явилася в судове засідання, не подавши клопотання про його відкладення.

Так, згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Частина 1 статті 156 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку, що тягне за собою накладення штрафу від двохсот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №218956 від 26 вересня 2024 року; фототаблицю; письмові пояснення ОСОБА_1 , яка не заперечувала факт продажу 26 вересня 2024 року о 09:45 год., з дому одну пачку цигарок невідомому чоловіку за 50 грн.; письмові пояснення ОСОБА_2 , який пояснив, що 26 вересня 2024 року, за адресою: м. Костянтинівка, вул. Пролетарська, буд.238, придбав одну пачку цигарок; протоколи огляду речей від 26 вересня 2024 року; квитанцію про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення № 214 від 26 вересня 2024 року; інші документи, тощо), вважаю, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП роздрібна торгівля тютюновими виробами, без марок акцизного податку.

Разом з тим, вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, є необхідними дотримання вимог статей 23, 33 КУпАП, в силу яких адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

При накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до вимог ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого правопорушення орган, посадова особа, уповноважені вирішувати справи, можуть звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Так, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалась, а також той факт, що вчинене адміністративне правопорушення не відповідає тієї суспільної небезпечності, яка характерна для даного виду правопорушень, вважаю за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення і обмежитися оголошенням їй усного зауваження.

Частиною 2 ст.284 КУпАП встановлено, що при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 22,156 ч.1, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Костянтинівка Донецької області, громадянку України, визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП та на підставі ст.22 КУпАП звільнити її від адміністративної відповідальності за вказане адміністративне правопорушення, у зв`язку з його малозначністю, оголосивши їй усне зауваження, а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

На постанову може бути подана апеляційна скарга особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області.

Суддя: А.І. Міросєді