ПОСТАНОВА

іменем України

03 жовтня 2024 року місто Сколе

Суддя Сколівського районного суду Львівської області Микитин Володимир Ярославович, з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , розглянувши справу за матеріалами, котрі надійшли від Відділення поліції № 3 Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , жительки АДРЕСА_1 , зареєстрованої у АДРЕСА_2 , з середньою спеціальною освітою, заміжньої, на утриманні неповнолітніх чи непрацездатних осіб не має, не працюючої, встановленими законодавством України пільгами не користується, раніше протягом року до адміністративної відповідальності не притягалася,

за ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 373737, складеним 23.07.2024 року дільничною офіцеркою поліції СП ВП № 3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області старшим лейтенантом поліції Морквич М.І. відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП стверджується, що остання 11.07.2024 року близько 15:02 год., перебуваючи на дорозі загального користування поблизу належного ОСОБА_2 домоволодіння, що по АДРЕСА_1 , виражалася у бік останнього нецензурними словами, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 як особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, у призначене судове засідання доставлена невідкладно, після роз`яснення їй змісту ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, свою вину у вчиненні вищевказаного дрібного хуліганства по відношенню до свого сусіда ОСОБА_2 не визнала, зазначила, що дійсно у цей день, тобто 11.07.2024 року, по обіді, разом із своїм чоловіком проходила по дорозі загального користування, й неподалік належного ОСОБА_2 домоволодіння, що по АДРЕСА_1 , між ними виникла суперечка з приводу відносин між ними як між сусідами щодо користування цією спільною дорогою, й такі суперечки між ними не рідкість. Проте суперечка, як і будь-якого іншого разу, виникла аж ніяк не з хуліганських спонукань. Додала також, що їхня сварка з ОСОБА_2 нікому не заважала, а тому громадський порядок вона не порушувала, лайливих слів не застосовувала.

ОСОБА_2 , який значиться потерпілими від адміністративного правопорушення, в силу невідкладного доставлення порушниці ОСОБА_1 до Сколівського районного суду Львівської області для розгляду цієї справи про адміністративне правопорушення по суті, про дату час та місце такого розгляду не повідомлявся, у судове засідання не викликався.

Суддя, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин цієї справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов такого висновку.

Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП). Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, котрі мають значення для правильного вирішення справи. Висновок про наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження усіх обставин справи в їх сукупності.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 173 КУпАП відповідальність за цією нормою закону настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Так, громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

При цьому, за загальним правилом, поняття «громадське місце» визначається як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, котрі порушують громадський порядок і спокій громадян. Хуліганські дії завжди мають активний характер і не можуть виявлятися у формі бездіяльності. Водночас, як уже детально згадувалось вище, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Повертаючись до питання висвітлення у вищевказаному протоколі про адміністративне правопорушення складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суддя вважає за необхідне вказати, що у судовому засіданні було з`ясовано, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 11.07.2024 року близько 15:00 год. дійсно відбувся словесний конфлікт, однак такий виник між ними як сусідами на ґрунті особистих неприязних відносин по причині користування спільною дорогою, а сама подія мала місце саме частково на цій дорозі, де в той час перебувала ОСОБА_1 , та на території приватного домоволодіння, де в той час перебував ОСОБА_2 , тобто не цілком у громадському місці, при цьому там не було сторонніх осіб, а, отже, подія не порушила громадський порядок.

Окремо належить зазначити, що конфлікт (від лат. conflictus - зіткнення, сутичка) це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що призводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями. Конфліктом є також ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

На долученомуофіцеркою поліції СП ВП № 3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області старшим лейтенантом поліції Морквич М.І. до вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення CD-R диску містяться чотири відеозаписи з місця події, котрі вочевидь виконувалися ОСОБА_2 на камеру свого мобільного телефону, та котрі досліджувалися суддею безпосередньо під час судового розгляду цієї справи, однак такими підтверджуються лише ті обставини, що описана у ньому подія мала місце частково на дорозі загального користування, де в той час перебувала ОСОБА_1 , та на території домоволодіння, де в той час перебував ОСОБА_2 , тобто не цілком у громадському місці, при цьому там сторонніх осіб не спостерігається. До того ж, нечутно також й нецензурної лайки від ОСОБА_1 , а лише мають місце образи між ними по відношенню одне до одного.

Такі встановлені обставини цієї справи про адміністративне правопорушення, у їх сукупності, дають судді підстави для висновку, що направлені повторно до Сколівського районного суду Львівської області після їх належного оформлення матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП та їх аргументація у цілому не підтверджують у її діях складу наведеного адміністративного правопорушення, являються сумнівними.

Так, Європейський Суд з прав людини неоднократно висловлювався щодо порушення стандартів розгляду проваджень у справах про адміністративні правопорушення, з-поміж іншого у справах «Лучанінова проти України» (Luchaninova v. Ukraine), рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02; «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia), рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04; «Карелін проти Росії» (Karelin v. Russia), заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому Європейський Суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 року №1-р/2019 вказав, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип indubioproreo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Тож суддя, враховуючи усе вищезазначене, у відповідності до положень статей 251-252 КУпАП, з урахуванням також положень статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», оцінивши зібрані у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин цієї справи в їх сукупності, вважає, що у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, відсутній склад інкримінованого їй адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а, отже, є підстави для застосування наслідків цього, визначених пунктом 1 ст. 247 КУпАП, без необхідності повернення вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення для належного оформлення.

Так, згідно пункту 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності складу адміністративного правопорушення, з огляду на що, слід винести передбачену пунктом 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП постанову про закриття справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Крім того, суддя враховує, що пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому, виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, не вбачає підстав для стягнення з ОСОБА_1 судового збору.

Керуючись статтями 8-9, 40-1, 173, 221, 245, 247, 251-252, 268-269, 276, 279-280, 283-285 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу зазначеного адміністративного правопорушення.

Копію постанови протягом трьох днів вручити під розписку або ж вислати особі, щодо якого її винесено , про що зробити відповідну відмітку у справі.

Копію постанови у той же строк вручити або висилати особі, який значиться потерпілим від адміністративного правопорушення, на його прохання про це.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Сколівський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, за наслідками розгляду справи по суті.

Суддя Володимир МИКИТИН