П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.09.2024 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , її захисника адвоката Герича А.Й., потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши матеріали, що надійшли з відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , працюючої вихователем ЗДО «Дзвіночок №8», за ст. 173 КУпАП,-

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 245443 від 03.09.2024, ОСОБА_1 16.08.2024 року о 19 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , вчинила дрібне хуліганство, а саме: виражалась нецензурною лайкою та образливо чіплялась до ОСОБА_2 , 1988 року народження, чим порушила спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 працівниками поліції кваліфіковано як вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство.

Пояснення осіб, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнала та пояснила, що 16.08.2024 в будинку за адресою АДРЕСА_2 та на подвір`ї такого мав місце конфлікт між нею та ОСОБА_2 з приводу несплати останньою орендної плати за користування нерухомим майном, однак нецензурною лайкою ОСОБА_1 не висловлювалася.

Потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що 16.08.2024 вона перебувала в будинку за адресою АДРЕСА_2 . До неї в будинок увірвалася ОСОБА_1 , вихватила у неї телефон, розбила його, схопила її за волосся та почала смикати, при цьому висловлювалася нецензурною лайкою. Конфлікт виник з приводу несплати потерпілою орендної плати за користування нерухомим майном.

Свідок ОСОБА_3 пояснив, що між його співмешканкою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт з приводу несплати потерпілою орендної плати за користування нерухомим майном, в ході якого обидві сторони висловлювалися нецензурно.

Оцінка Суду.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення осіб, які прийняли участь у судовому засіданні, суд вважає необхідним зазначити таке.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст. 245 КУпАП).

Статтею 280 КУпАП передбачено, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №245443 від 03.09.2024 року, ОСОБА_1 16.08.2024 року о 19 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , вчинила дрібне хуліганство, а саме: виражалась нецензурною лайкою та образливо чіплялась до ОСОБА_2 , 1988 року народження, чим порушила спокій громадян.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивною ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки правопорушника. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

При розгляді адміністративних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушила особа своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

З суб`єктивної сторони правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку, спокою громадян і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З відомостей, які містяться у складеному працівникам поліції протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 суд не вбачає наявність об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме щодо місця вчинення правопорушення (будинок та подвір`я будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що не є громадським місцем), та суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення (відсутній умисел на порушення громадського порядку). Крім того, в діях ОСОБА_1 відсутній хуліганський мотив.

З матеріалів справи вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник особистий конфлікт, пов`язаний зі несплатою потерпілою орендної плати за користування нерухомим майном. Вказане знайшло своє підтвердження із наданих у судовому засіданні пояснень учасників справи.

Суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суд. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Відповідно із ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення; 2) недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку; 3) неосудність особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність; 4) вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони; 5) видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення; 6) скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність; 7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу; 8) наявність по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або не скасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту; 9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі.

За даних обставин суддя доходить до висновку, що наявні всі підстави для закриття провадження у справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

З цих підстав, керуючись статтями 1, 9, 23, 33, 173, 247, 276-285, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження в справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Олена ГОЛЯНА