ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/2010/24 Справа № 932/198/24 Суддя у 1-й інстанції - Карягіна Н. О. Суддя у 2-й інстанції - Мудрецький Р. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді: Мудрецького Р.В., за участю: особи, яку притягнуто до відповідальності - ОСОБА_1 , захисника Романюк А.О.., прокурора Мануйленка І.М., переглянувши апеляційну скаргу захисника, на постанову Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 липня 2024 року, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених за ч.2 ст. 172-7 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою суду від 09 липня 2024 року ОСОБА_1 визнано винним за ч.2 ст. 172-7 КУпАП та закрито провадження за закінченням строків накладення стягнення.

Районним судом встановлено, що ОСОБА_1 , будучи виконуючим обов`язки директора КЗК «Дніпровський національний академічний український музично-драматичний театр ім. Т.Г. Шевченка» Дніпровської обласної ради та будучи, згідно п.п «а» п.2 ч.1 ст. 3 Закону «Про запобігання корупції», суб`єктом на якого поширюється дія зазначеного Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», 25.03.2022 року видав наказ № 28-к «Про преміювання працівників Театру ім. Т.Г. Шевченка» відповідно до якого, за якісне та своєчасне виконання своїх обов`язків, сумлінну працю, добросовісне виконання виробничих завдань, забезпечення належного рівня виконавчої та трудової дисципліни, дотримання правил безпеки в період воєнного стану, ведення активної волонтерської діяльності, було встановлено розмір премії працівникам театру відповідно до ЗУ «Про оплату праці», колективного договору та положення про преміювання працівників, в березні 2022 року, в тому числі і собі особисто, у розмірі 6 211,18 грн., чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Театр ім. Т.Г. Шевченка заснований на спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області й перебуває в управлінні Дніпропетровської обласної ради (ДОР). Управління закладом здійснює директор (керівник). Директор несе повну відповідальність за стан та діяльність закладу, діє без доручення від імені закладу, представляє його в усіх установах та організаціях, розпоряджається коштами та майном відповідно до чинного законодавства та Статуту. Укладає договори, дає доручення, відкриває в установах Державного казначейства розрахунковий та інші рахунки, несе відповідальність за формування та виконання фінансових планів.

Відповідно до Рішення Дніпровської обласної ради сьомого скликання, двадцять п`ятої сесії № 660-25/VII від 09.10.2020 - ОСОБА_3 було призначено на посаду директор-художнього керівника КЗК «Дніпровський національний академічний український музично-драматичний театр ім. Т.Г. Шевченка» ДОР на термін з 19.10.2020 року по 19.10.2025 року.

Керівник закладу має право діяти від імені закладу, представляти і захищати його інтереси у відносинах з іншими установами та організаціями всіх форм власності, укладати господарські та інші угоди, давати доручення, розпоряджатися коштами Закладу, накладати на працівників стягнення відповідно до чинного законодавства України, у межах своєї компетенції видавати накази, розпорядження та давати вказівки, обов`язкові для всіх підрозділів та працівників Закладу, вирішувати питання, віднесені статутом та строковим трудовим договором до компетенції Директора. Директор укладає трудові договори з працівниками Закладу відповідно до чинного законодавства України. Директор підзвітний Дніпропетровській обласній раді, у межах, установлених чинним законодавством України, статутом Закладу та строковим трудовим договором.

Відповідно до Наказу № 286-к від 27.12.2017 року ОСОБА_1 було прийнято на посаду заступника директора комунального закладу культури. Відповідно до посадової інструкції заступника директора - ОСОБА_1 - посада «заступник директора» відноситься до категорії «керівники», заступник призначається та звільняється з посади наказом директора - художнього керівника театру, підпорядковується безпосередньо директору. До завдань та обов`язків заступника директора належить: керування виробничо-технічною діяльністю безпосередньо підпорядкованих служб, участь в розробці виробничих планів театру, проведення оперативних нарад з керівниками технічних та інженерних служб театру в межах повноважень. Заступник директора має право: представляти театр в державних установах, громадських організаціях з питань, які входять до його компетенції, надавати вказівки та розпорядження з адміністративно-господарських питань всім службам театру, здійснювати взаємодію з керівниками всіх структурних підрозділів театру.

Відповідно до Наказу управління культури, туризму, національностей і релігій Дніпровської обласної державної адміністрацій № 17-В від 04.03.2022 «Про надання невикористаної частини відпустки ОСОБА_4 » на період відпустки директора ОСОБА_3 , виконання обов`язків було покладено на заступника директора ОСОБА_1 .

Відповідно до абз. 8 ч. 1 ст. 1 - посадова особа юридичної особи публічного права - голова та член наглядової ради, ради директорів, виконавчого органу, комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії), ліквідатор, керівник, заступник керівника, головний бухгалтер, корпоративний секретар такої юридичної особи публічного права, а також особа, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу, та її заступники, голова та члени іншого органу управління юридичної особи, утворення такого органу передбачено законом або статутом юридичної особи публічного права.

Відповідно ОСОБА_1 , будучи заступником директора Театру ім. Т.Г. Шевченка, є посадовою особою юридичної особи публічного права і відповідно до положень п.п «а» п.2 ч.1 ст. 3 Закону «Про запобігання корупції», суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Положеннями Колективного договору КЗК «Дніпровський національний академічний український музично-драматичний театр ім. Т.Г. Шевченка» ДОР, встановлено, що преміювання працівників театру за результатами праці здійснюється за рахунок фонду економії заробітної плати та за рахунок коштів, отриманих в результаті надання платних послуг відповідно до Положення про преміювання, яке було введено з метою матеріального стимулювання працівників за сумлінне і якісне виконання поставлених перед ними завдань, забезпечення належного рівня виконавчої та трудової дисципліни.

Відповідно, Положенням про преміювання встановлено, що преміювання працівників здійснюється відповідно до їх особистого вкладу в загальні результати праці за підсумками роботи за місяць. За результатами роботи встановлюються премії працівникам театру за виконання в межах встановленої тривалості робочого дня окремих показників. Для адміністративно - управлінського персоналу, таких як заступник директора, головний адміністратор, головний бухгалтер, начальники відділів, заступник головного бухгалтера, провідний бухгалтер та економіст та старший касир- показником діяльності є виконання заходів та завдань, передбачених виробничими планами, за виконавчу та трудову дисципліну, створення гарних умов для постановки нових вистав на високому художньому рівні.

Конкретні розміри премій працівникам встановлюються з урахуванням результатів їх особистої участі у виконанні показників. Премії можуть виплачуватися окремим підрозділам або працівникам за наданням службових записок начальників відділів. Рішення про премії конкретним працівникам, приймається директором за узгодженням з профкомом. Преміювання здійснюється щомісячно, в межах фонду заробітної плати, затвердженого кошторисом, у відсотках до посадового окладу або фіксованою сумою.

У відповідності до ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» визначено терміни, серед яких приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів це, суперечність між приватним інтересом особи та її службовим чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 28 «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» ЗУ «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у п. 1,2 с. 1, ст. 3 цього Закону зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів.

Об`єктивна сторона ч. 2 ст. 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. З урахуванням викладеного, заходи щодо врегулювання наявного реального конфлікту інтересів не вживались.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді виконуючого обов`язки директора КЗК «Дніпровський національний академічний український музично-драматичний театр ім. Т.Г. Шевченка» ДОР та будучи відповідно до положень п.п «а» п.2 ч.1 ст. 3 Закону «Про запобігання корупції», суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону та в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», 25.03.2022 року, прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: оцінив власні показники діяльності та особистий вклад в загальні результати праці за підсумками роботи за місяць; визначив розмір премії собі, як заступнику директора у розмірі 6 211,18 грн.; видав наказ № 28-к «Про преміювання працівників Театру ім. Т.Г. Шевченка» до якого, включив і себе.

Своїми умисними діями вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним майновим інтересом, зумовленим наявністю дискреційних повноважень виконуючи обов`язки директора Театру ім. Т.Г. Шевченка та можливістю реалізації їх відносно себе. Суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових повноважень ОСОБА_1 пов`язана з реалізацією службових повноважень стосовно себе з метою отримання премії відповідного розміру. Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає в наявності суперечності між приватним майновим інтересом особи, обумовленим бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії у визначеному розмірі та наявними службовими повноваженнями щодо можливості визначення розміру премії, які впливають на його об`єктивність та неупередженість при прийнятті вказаного рішення.

В апеляційній скарзі захисник просить скасувати постанову та закрити провадження провадження за закінченням строків притягнення до відповідальності, без встановлення винуватості, оскільки за правилами ст. 247 КУпАП, суд не повинен був встановлювати винуватість. При цьому, сам протокол був складений поза межами строків, через два роки з моменту вчинення правопорушення.

В апеляційному суді захисник та ОСОБА_1 підтримали вимоги апеляційної скарги.

Прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників перегляду, перевіривши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Висновок, викладений у постанові суду І інстанції про те, що на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення в суді відносно ОСОБА_1 закінчився строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ст. 38 КУпАП, в апеляційній скарзі не заперечується.

Статтею 247 КУпАП передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за наявності однієї з обставин, передбачених цією статтею, у тому числі, і у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення (п. 7 ст. 247 КУпАП).

Чинними нормами КУпАП дійсно не передбачено, чи підлягає встановленню вина особи, щодо якої закривається справа про адміністративне правопорушення на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Вказане питання необхідно вирішувати, виходячи з аналізу чинних процесуальних норм КУпАП, а також керуючись положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права на справедливий суд особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься, окрім інших підстав, за наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

За змістом статті 247 КУпАП справа про адміністративне правопорушення відносно особи може бути закрита як з реабілітуючих, так і нереабілітуючих підстав.

Так, п. 1 ст. 247 КУпАП, зокрема, передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, що є реабілітуючою підставою для закриття провадження. Закриття провадження на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, відповідно, є нереабілітуючою підставою для закриття провадження.

Апеляційний суд вважає, що питання щодо встановлення вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, повинно вирішуватись у кожній конкретній справі в залежності від стадії провадження, на якій виникли обставини, передбачені ст. 247 КУпАП, що виключають провадження у справі, а також з урахуванням позиції особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, щодо підстав для закриття провадження у справі.

Зокрема, якщо обставина, передбачена п. 7 ст. 247 КУпАП виникла під час розгляду справи в суді першої інстанції, і особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, просить, не заперечує та/або погоджується на закриття провадження у справі з підстав закінчення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, розуміючи, що ці обставина є нереабілітуючою, то закриття провадження є можливим без вирішення питання про встановлення вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Якщо особа заперечує свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, доводить свою невинуватість, не заявляє відповідних клопотань про закриття провадження та/або не погоджується на закриття провадження у справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, то закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення без з`ясування питання про наявність події і складу адміністративного правопорушення є неприпустимим.

Районний суд визнаючи ОСОБА_1 винним за ч.2 ст. 172-7 КУпАП та закриваючи провадження по справі за закінченням строків притягнення до відповідальності дотримався вказаних вимог законну.

Так, ОСОБА_1 заперечував в суді І інстанції свою вину у вчиненні правопорушення та зазначав, що діяв у межах чинного законодавства, що видно з рішення суду І інстанції та підтвердив сам ОСОБА_1 в апеляційному суді. Тобто ОСОБА_1 доводив свою невинуватість,тому прийняття рішення без перевірки обставин викладених в протоколі про адміністративне правопорушення не можливе.

Районний суд прийшов до правильного висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення за ч.2 ст. 172 -7 КУпАП, яка підтверджується дослідженими доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 58 від 09.01.2024 року, копією листа ДОР від 23.11.2023 року, листом НАЗК від 16.11.2023 року, листом Театру ім. Т.Г. Шевченка від 21.11.2023 року, листом Театру ім. Т.Г. Шевченка від 03.11.2023 року, листом Театру ім. Т.Г. Шевченка від 29.06.2023 року, копією Статуту КЗК «Дніпровський національний академічний український музично-драматичний театр ім. Т.Г. Шевченка» ДОР, затвердженим рішенням ДОР № 212-9/VII від 14.07.2017 року, положенням про преміювання працівників КЗК «Дніпровський національний академічний український музично-драматичний театр ім. Т.Г. Шевченка» ДОР, копією наказу № 17-13 від 04.03.2022 року, копією наказу № 28-к «Про преміювання працівників Театру ім. Т.Г. Шевченка», копією наказу № 286-к від 27.12.2017 року, копією посадової інструкції заступника директора від 01.02.2018 року, іншими матеріалами справи.

Апеляційний суд вважає вказані докази належними, допустимими, які доповнюють одне одного та підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду без змін.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника Махоніної О.В. - залишити без задоволення.

Постанову Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 липня 2024 року, якою ОСОБА_1 визнано винним за ч.2 ст. 172-7 КУпАП та закрито провадження за закінченням строків накладення стягнення - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду Р.В.Мудрецький