Справа № 677/1106/24
Провадження № 3/677/766/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.09.2024 року м. Красилів

Суддя Красилівського районного суду Хмельницької області Шовкун В.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з відділення поліції № 4 Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області стосовно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків в матеріалах справи відсутній, за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

12.06.2024 року о 21 год. 38 хв. в м. Красилів по вул. Центральній, 33 Б, водій ОСОБА_1 , керувала автомобілем марки «Peugeot 5008», державний номерний знак НОМЕР_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, виражене тремтіння пальців рук. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку на місці зупинки та в медичному закладі водій відмовилася, чим порушила вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху України, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання 16.09.2024 року не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, повідомлялася належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. Справу відкладено на 23.09.2024 року згідно клопотання адвоката. 23.09.2024 року ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася знову, причини неявки суду не повідомила.

30.08.2024 року на адресу суду від представника ОСОБА_1 адвоката Турчак М.В. надійшло клопотання про ознайомлення із матеріалами справи. 02.09.2024 року адвокату Турчак М.В. було надано доступ до матеріалів справи в електронному вигляді в повному обсязі, з метою її ознайомлення з обставинами справи. Тобто, ОСОБА_1 скористалася своїм правом на захист. Після вступу адвоката в розгляд справи, суд повідомляє і особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, і її захисника, що було вчинено. 16.09.2024 року адвокатом Турчак М.В. подавалося клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки 30.08.2024 року нею подавалося клопотання про ознайомлення з матеріалами справи відносно ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 130 КУпАП (доступ до якого адвокату 02.09.2024 року було надано). Суд розгляд справи відклав на 23.09.2024 р., однак, 23.09.2024 року від адвоката Турчак М.В. знову надійшло клопотання про відкладення розгляду даної адміністративної справи з таким же формулюванням, оскільки адвокату не надано доступу до адміністративної справи в електронному вигляді, проте це не відповідає дійсності, оскільки доступ до справи адвокату було надано ще 02.09.2024 року, про що було повідомлено письмово вказаного адвоката (відповідь з підтвердженням про отримання, міститься в матеріалах справи). Суд, розцінює вказані дії адвоката Турчак М.В. як зловживання процесуальними правами, затягуванням справи, більш того, суд зазначає про те, що ОСОБА_1 могла самостійно прийти до суду та ознайомитися з матеріалами справи та отримати диск з відеозаписом, проте ОСОБА_1 ігнорує судові засідання.

Крім того, адвокатом Турчак М.В. двічі подавались адвокатські запити, у відповідь на які суд у своїй відповіді вказував дату, час та місце розгляду справи.

Тому суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 достеменно знала про складення відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення та розгляд його судом, про що свідчать матеріали даної адміністративної справи.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Тим більше, така презумпція застосовується під час вручення судової повістки. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладається на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язані з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засобі внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.О. проти Іспанії від 07.07.1989).

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.

У своїй практиці Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадження у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. З метою недопущення необґрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд визнає причини неявки ОСОБА_3 і його представника у судові засідання неповажними і розцінює їх неявку як затягування строків розгляду справи, у зв`язку з цим суд розглядає справу у їх відсутність.

Неявку ОСОБА_1 і її представника ОСОБА_4 у судові засідання 16.09.2024 року та 23.09.2024 року суд розцінює як намагання сторони захисту уникнути відповідальності для ОСОБА_1 .

Приймаючи дане рішення, суд керується принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

У рішенні по справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства» від 29.06.2007 року Європейський суд з прав людини у складі його Великої палати постановив, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі.

Водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (п.2.5 Правил дорожнього руху України).

Розглянувши та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доходжу висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, оскільки вина ОСОБА_1 підтверджується наступними доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 101018 від 12.06.2024 року; оглянутими файлами відеозаписів адміністративного правопорушення, із сукупності яких встановлено, що автомобіль під керуванням водія ОСОБА_1 був зупинений працівниками поліції, на пропозицію поліцейськогопройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння на місці зупинки та в медичному закладі, остання відмовилась.

Суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Обставин, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність правопорушника, судом не встановлено.

За таких підстав, враховуючи обставини справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, доходжу висновку, що ОСОБА_1 слід визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та застосувати стягнення у виді штрафу у розмірі передбаченому санкцією цієї статті, з позбавленням права керування транспортними засобами.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 1 ст. 130, 34, 40-1, 283, 284 КУпАП, ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000 (сімнадцять тисяч) гривень 00 копійок, з позбавленням права керування транспортними засобами строком на один рік.

Стягнути з ОСОБА_1 , судовий збір на користь держави у розмірі 605 гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається через Красилівський районний суд Хмельницької області.

Суддя: В.О. Шовкун