Справа № 358/1464/24 Провадження № 3/358/750/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Лебединець Г.С., розглянув матеріали, які надійшли з ГУ ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ФОП, мешкає: АДРЕСА_1 ,

-за порушення ст. 155-1 ч.1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу № 1900/10-36-07-08 від 09.08.2024 р. вбачається, що при проведенні фактичної перевірки виявлено порушення порядку проведення готівкових розрахунків, а саме: не застосування РРО при продажу товара та не видача відповідного розрахункового документа, чим порушено п.1, п.2, ст. 3 Закону України від 06.07.1995 р. № 265/95-ВР «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (зі змінами та доповненнями).

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась з невідомої причини, про день та час слухання справи була повідомлена своєчасно та належним чином.

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Попри те, що особа не отримала або ухилилася від отримання судової повістки, її право на справедливий суд, гарантоване ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Таким чином, особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «Вячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Відповідно до вимог ст.ст. 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення, згідно зі ст. 245 КУпАП, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи з дотриманням процесуальної форми її розгляду.

Дослідив матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що провина ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП підтверджується матеріалами справи.

Таким чином, вислухав пояснення порушника та дослідив матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 33 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Статтею 23 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 22 Кодексу України про адміністративні правопорушення, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Малозначним є правопорушення, яке не становить великої суспільної шкідливості й не завдало значних збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам.

Одним із принципів реалізації гуманістичних проявів у правовому регулюванні суспільних відносин в Україні є можливість звільнення правопорушника від юридичної відповідальності на підставі визнання уповноваженими посадовими особами вчиненого ним протиправного діяння малозначним для суспільства.

Діяння ОСОБА_1 , у даному випадку, не становить великої суспільної небезпеки, а також цим правопорушенням не було завдано збитків державним чи суспільним інтересам.

Враховуючи обставини вчинення правопорушення, те що вказане правопорушення не потягло ніяких суспільно-небезпечних наслідків, а також той факт, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувалась, суд вважає можливим визнати вказане правопорушення малозначним та звільнити порушника від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Керуючись ст. ст. 9, 22, ч.1 ст. 155-1, 283, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 155-1 КУпАП, за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення та оголосити їй усне зауваження.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена порушником, його представником чи захисником, потерпілим або його представником, протягом десяти днів з дня винесення постанови, шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець