ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/6210/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Рудюк О.Ю., за участю ОСОБА_1 , захисника Чемериса І.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Луганськ, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. ст. 173 КпАП України,

у с т а н о в и в:

відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 956161 від 30 серпня 2024 року, ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Драгоманова, 31, а саме, в закладі Львівські круасани на літньому майданчику, висловлювалася нецензурною лайкою в бік працівника поліції ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. ст. 173 КпАП України.

У судовому засіданні ОСОБА_1 не визнала себе винуватою у вчинені адміністративного правопорушення, вказуючи, що не вчиняла ніяких дій, які зазначені в протоколі, пояснила, що безпідставно була затримана працівниками поліції, і коли їй почали виламувати руки, вона стала кричати про допомогу. Жодних хуліганських дій не вчиняла, саме вона викликала працівників поліції, оскільки неповнолітні висловлювалися нецензурною лайкою в кафе.

Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи дійшов до такого висновку.

У відповідності до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КпАП України визначено, що серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Зазначені завдання реалізуються шляхом вчинення низки процесуальних дій органами (посадовими особами), уповноваженими розглядати справи про адміністративні правопорушення. Передусім це з`ясування наявності факту вчинення правопорушення, установлення особи, що вчинила правопорушення, чи винна ця особа і чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства, система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Як убачається з долученого працівниками поліції відео запису, ОСОБА_1 викликала працівників поліції, оскільки група підлітків виражалася нецензурною лайкою в кафе. Працівник поліції провів бесіду з неповнолітніми та не склав протокол відносно них, що обурило ОСОБА_1 і вона почала телефонувати в поліцію, повідомляючи про незаконні, на її переконання, дії працівника поліції. Працівник поліції вирішив скласти протокол відносно ОСОБА_1 за хибний виклик. ОСОБА_1 , не погодившись з такими діями працівника поліції, знову почала телефонувати в поліцію, повідомляючи про незаконне складання протоколу щодо неї. У подальшому працівник поліції вирішив застосувати до ОСОБА_1 спец засоби - кайданки, на що остання почала кричати про незаконне та безпідставне затримання, кликати на допомогу та, перебуваючи на емоціях, висловилась нецензурною лайкою.

Отже, суд зауважує, що дійсно мала місце нецензурна лайка з боку ОСОБА_1 у бік працівника поліції, але вона була як відповідь на дії працівника поліції, який намагався їй надягти кайданки, спричиняючи біль. Факт наявності нецензурної лайки ОСОБА_1 в судовому засіданні не заперечувала, однак зазначила, що вона була в стресовій ситуації, їй було дуже фізично боляче від дій працівника поліції, і вона діяла на емоціях, а не з метою вчинити хуліганські дії.

Також, ОСОБА_1 зазначила, що за фактом спричинення їй тілесних ушкоджень працівником поліції були внесені відомості до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення, дізнання якого ще триває. В підтвердження цього остання надала витяг з ЄРДР.

Враховуючи викладене, суд дійшов переконання, що наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі не встановлено.

Також, в протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не розкриті наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення, відсутні відомості про свідків та їх пояснення.

Суд зауважує, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом винуватості особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищою цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини.

Тобто, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.

Відповідно до ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оцінюючи зібрані та надані суду докази, в їх сукупності, суд дійшов висновку, що винуватість ОСОБА_1 «поза розумним сумнівом» у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, під час розгляду справи судом не знайшла свого підтвердження.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження по справі відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського Апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя О.Ю. Рудюк