Справа № 727/4815/24
Провадження № 3/727/1713/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Гавалешко П.С., розглянув справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з УПП в Чернівецькій області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця в АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

23 квітня 2024 року, близько 10-51 години, ОСОБА_1 , знаходячись по вул. Бульвар Героїв Крут, 5 в м. Чернівці, перебуваючи в громадському місці вчинив дрібне хуліганство, а саме: виражався нецензурною лайкою в бік громадян.

Внаслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян.

Вказані порушення діючого законодавства підпадають під дію ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку.

Судом було вжито заходів для повідомлення ОСОБА_1 всіма можливими засобами зв`язку.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП неприбуття у судове засідання правопорушника не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на те, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі у судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від якої не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим причини неявки правопорушника до суду визнані неповажними, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності на підставі наявних матеріалів.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного.

Ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єкт адміністративного проступку-загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16- річного віку).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків.

Своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 КУпАП.

За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Хуліганством, яке супроводжувалось винятковим цинізмом, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, наприклад, проявом безсоромності чи грубої непристойності, знущанням над хворим, дитиною, особою похилого віку або такою, яка перебувала у безпорадному стані, та інше.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення у діях ОСОБА_1 вбачаються усі складові ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Таким чином, проаналізувавши долучені до матеріалів справи про адміністративне правопорушення докази, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 , є винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

Приймаючи до уваги відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих обставин по справі, особистість правопорушника, обставини вчинення адміністративного правопорушення, приходжу до висновку про необхідність призначення стягнення у виді штрафу.

Згідно ст.40-1 КУпАп України, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст. 33-35, 38, 40-1, ч. 1 ст. 173 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та призначити стягнення у виді штрафу у розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду на протязі десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя П.С. Гавалешко