Справа № 676/3884/24
Номер провадження 3/676/1468/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2024 року м. Кам`янець-Подільський

Суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Воєвідко Я.І., за участю секретаря судових засідань Марчук К.В., прокурора Кам`янець-Подільської окружної прокуратури Атаманюк М.О., захисника Мішалової М.І., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали справи, що надійшли від УСР в Хмельницькій області ДСР НП України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Луцьк, Волинської області, жительки по АДРЕСА_1 , депутат Кам`янець-Подільської міської ради (реєстраційний номер облікової картки платника податків - відсутній) за ч.1, ст.. 172-7 , ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.,-

в с т а н о в и в :

До Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від УСР в Хмельницькій області ДСР НП України надійшли для розгляду протоколи про адміністративне правопорушення № 234, №235 від 24 травня 2024 року відносно ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст.172-7 КУпАП, що об`єднанні постановою суду від 27 червня 2024 року.

Згідно протоколу № 234 від 24 травня 2024 року про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 , будучи депутатом VIII скликання Кам`янець-Подільської міської ради, являючись відповідно до підпункту «Б» пункту 1 частини 1 статті Закону України «Про запобігання корупції» об`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28, Закону України «Про запобігання корупції» керуючись приватним немайновим інтересом 02 листопада 2023 року під час засідання тридцять п`ятої сесії восьмого скликання Кам`янець-Подільської міської ради проголосувала при розгляді питання №29/35 «Про внесення змін до рішення 2 (позачергової) сесії міської ради від 11 грудня 2020 року № 8/2 № «Про обрання голів постійних комісій Кам`янець-Подільської міської радиVIIІ скликання» (вказаним рішенням ОСОБА_1 , була обрана головою постійної комісії міської ради з питань освіти, культури, туризму, молоді та спорту, охорони здоров`я, соціального захисту населення) чим вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів у зв`язку з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-7КУпАП .

Також, згідно протоколу №235 від 24 травня 2024 року, ОСОБА_1 , будучи депутатом VIII скликання Кам`янець-Подільської міської ради, являючись відповідно до підпункту «Б» пункту 1 частини 1 статті Закону України «Про запобігання корупції» об`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28, Закону України «Про запобігання корупції» керуючись приватним немайновим інтересом 02 листопада 2023 року під час засідання тридцять п`ятої сесії восьмого скликання Кам`янець-Подільської міської ради проголосувала «ЗА» по питанні № 29/35 «Про внесення змін до рішення 2 (позачергової) сесії міської ради 11 грудня 2022 року № 8/2 «Про обрання голів постійних комісій Кам`янець-Подільської міської ради VIII скликання» (вказаним рішенням ОСОБА_1 , була обрана головою постійної комісії міської ради з питань освіти, культури, туризму, молоді та спорту, охорони здоров`я, соціального захисту населення) чим вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів у зв`язку з корупцією, передбачене ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

В судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, однак подала заяву про розгляд справи у її відсутності.

Прокурор обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, підтримала, зазначила, що ОСОБА_1 , будучи депутатом VIII скликання Кам`янець-Подільської міської ради, являючись відповідно до підпункту «Б» пункту 1 частини 1 статті Закону України «Про запобігання корупції» об`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28, Закону України «Про запобігання корупції» керуючись приватним немайновим інтересом 02 листопада 2023 року під час засідання тридцять п`ятої сесії восьмого скликання Кам`янець-Подільської міської ради проголосувала «ЗА» по питанні № 29/35 «Про внесення змін до рішення 2 (позачергової) сесії міської ради 11 грудня 2022 року № 8/2 «Про обрання голів постійних комісій Кам`янець-Подільської міської ради VIII скликання», так вказаним рішенням ОСОБА_1 , була обрана головою постійної комісії міської ради з питань освіти, культури, туризму, молоді та спорту, охорони здоров`я, соціального захисту населення, чим вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів у зв`язку з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, але зазначила що відповідного доручення від НАЗК у працівників поліції не було, яке надавало їм право на проведення перевірки та складання протоколу. Просить накласти адміністративне стягнення на ОСОБА_1 , у виді штрафу в розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Захисник Мішалова М.І., просить закрити провадження по справі, мотивуюче дане тим, НАЗК відповідно перевірки щодо її підзахисної не проводила, відповідного доручення працівникам поліції для проведення такої перевірки та складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП відносно ОСОБА_1 , не надавала.

Суд, заслухавши думку прокурора, захисника, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, виходячи з наступного.

Стаття 129 Конституції України передбачає, що розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведеності перед судом їх переконливості.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, які пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 1ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Судом встановлено, згідно витягу з протоколу засідання сесії VIII скликання Кам`янець-Подільської міської ради від 27 листопада 2020 року та постанови Кам`янець-Подільської МТВК № 107 від 24 листопада 2020 року ОСОБА_1 , була зареєстрована депутатом VIII скликання Кам`янець-Подільської міської ради.

Також, 02 листопада 2023 року під час засідання тридцять п`ятої сесії восьмого скликання Кам`янець-Подільської міської ради проголосувала «ЗА» по питанні № 29/35 «Про внесення змін до рішення 2 (позачергової) сесії міської ради 11 грудня 2022 року № 8/2 «Про обрання голів постійних комісій Кам`янець-Подільської міської ради VIII скликання» (вказаним рішенням ОСОБА_1 , була обрана головою постійної комісії міської ради з питань освіти, культури, туризму, молоді та спорту, охорони здоров`я, соціального захисту населення).

Відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Згідно з ч.2 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшість депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Згідно ч.2 ст.35 -1 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Відповідно до положень ст. 29 ЗУ «Про запобігання корупції», зовнішнє врегулювання конфлікту інтересів здійснюється шляхом: усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів; застосування зовнішнього контролю за виконанням особою відповідного завдання, вчиненням нею певних дій чи прийняття рішень; обмеження доступу особи до певної інформації; перегляду обсягу службових повноважень особи; переведення особи на іншу посаду; звільнення особи.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , у прийнятті та розгляді порядку денного щодо внесення змін до рішення 2 (позачергової) сесії міської ради від 11 грудня 2020 року №7/2 «Про затвердження складу постійних комісій Кам`янець-Подільської міської ради VIII скликання», не могла заздалегідь знати результати голосування, стосовно вирішення зазначеного питання.

За змістом абз.11 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з диспозицією ч.1, ст.172-7 КУпАП, адміністративна відповідальність передбачена за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

З пункту 2 примітки до ст.172-7 КУпАП, вбачається, що під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до п/п «в» п.1 ч.1ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія зазначеного Закону, є в тому числі і посадові особи органу місцевого самоврядування.

Згідно ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Метою корупційного правопорушення є одержання неправомірної вигоди.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 06 жовтня 2010 року № 21-рп/2010 (п. 3.2.2.) прямо вказав на необхідність визнання і дії в Україні принципу верховенства права, і на необхідність врахування, насамперед, того, що термін «корупція» означає «використання особою наданих їй службових повноважень та пов`язаних з цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб», а діяння, яке не відповідає змісту терміна «корупція», не може визнаватись корупційним правопорушенням.

Згідно ч.1 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції», правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Відповідно до п.п. 2, 3 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобіганні корупції», особи, зазначені у п.1 ч.1 ст.3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів у випадку перебування особи на посаді в колегіальному органі, колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У ч.1 ст.1ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

За змістом зазначеної статті суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага.

Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним, тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

За змістом ст.172-7 КУпАП, особистий інтерес це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Аналізуючи вищенаведені положення КУпАП сукупності з положеннями Закону України «Про запобігання корупції», суд приходить до переконання, що адміністративна відповідальність щодо порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів настає лише за неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, хоча ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» і передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч.1ст.172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Отже, чинним законодавством не передбачено адміністративної відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису та ін.

Згідно ч.1 ст.. 4 Закону України «Про запобігання корупції» національне агентство є спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції, центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно ч.1 ст. 12 Закону, національне агентство має право; складати протоколи про адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції Національного агентства, застосовувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 Закону, У випадках виявлення порушення вимог цього Закону щодо етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, захисту викривачів або іншого порушення цього Закону Національне агентство вносить керівнику відповідного органу, підприємства, установи, організації припис щодо усунення порушень законодавства, проведення службового розслідування, притягнення винної особи до встановленої законом відповідальності.

Припис Національного агентства є обов`язковим для виконання. Про результати виконання припису Національного агентства посадова особа, якій його адресовано, інформує Національне агентство упродовж десяти робочих днів з дня одержання припису.

Згідно ч.7 ст. 12 Закону, у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду в порядку, визначеному Національним агентством.

У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції.

Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

За правилами ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка, згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року N 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується при розгляді справ як джерело права, зокрема справу «Пол і Одрі Едвардз проти Об`єднаного Королівства» (N 46477/99), суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

Таким чином, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 , не може бути доказом її вини, оскільки не являється складеним уповноваженою на те особою.

Таким чином, зазначені обставини унеможливлюють наявність доведення факту реального конфлікту інтересів.

В судовому засіданні встановлено, що в діях ОСОБА_1 , відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а тому суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно останньої підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, тому підстави для стягнення з ОСОБА_1 , судового збору, відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2,7,9,172-7,221,245,247,251,252,278-280,283-285 КУпАП суд , -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП через відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду

Я.І. Воєвідко