Провадження № 33/824/2467/2024 Головуючий у 2 інстанції Ігнатов Р.М.
Категорія ст. 485 МК України
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2024 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Ігнатов Р.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання захисника особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Савчука Д.М., про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Шевченківського районного суду м. Києва від 02 лютого 2024 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент вчинення адміністративного правопорушення, працюючої керівником ТОВ «Делос авто» (), зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,-

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України (протокол про порушення митних правил від 31.08.2023 №0141/126000/23) та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків несплаченої суми митних платежів, а саме у сумі 120 348,24 грн.

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Шевченківського районного суду м. Києва від 02 лютого 2024 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України (протокол про порушення митних правил від 31.08.2023 №0141/126000/23) та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків несплаченої суми митних платежів, а саме у сумі 120 348,24 грн.

Не погоджуючись з постановою суду адвокат Савчук Д.М. подав апеляційну скарга разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження адвокат вказав, що під час розгляду справи в суді першої інстанції ОСОБА_1 присутня не була, клопотання про перенесення судового засідання будо судом проігноровано, про наявність оскаржуваної постанови стало відомо 15 березня 2024 року з ЄДРСР, примірника постанови станом на дату подання апеляційної скарги отримано не було, а отже на думку захисту, строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин та підлягає поновленню.

В судове засідання апеляційного суду учасники справи не з`явилися, були належним чином повідомлені про розгляд клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд приходить до висновку, що вказане клопотання не підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Матеріалами даного провадження встановлено, що постанову Шевченківським районним судом м. Києва було винесено 02 лютого2024 року. У відповідності до правил ч. 2 ст. 294 КУпАП строк на її апеляційне оскарження починає витікати з 03 лютого 2024 року, то останнім днем на подачу апеляційної скарги на це судове рішення з урахуванням вихідних днів є 12 лютого2024 року.

Разом з тим, апеляційну скаргу сторона захисту подала 18 березня 2024 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Твердження сторони захисту на те, що він пропустив строк з поважних причин, оскільки під час розгляду справи в суді першої інстанції ОСОБА_1 присутня не була, а клопотання про перенесення судового засідання було судом проігноровано - не заслуговують на увагу та спростовуються наступним.

Відповідно до практики ЄСПЛ, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України»).

Так, оскаржувану постанову місцевим судом винесено за відсутності ОСОБА_1 та її захисника - адвоката Савчука Д.М.

Разом з тим, про судовий розгляд спочатку на 04 січня 2024 року ОСОБА_1 повідомлялася належним чином (а.с. 81), однак стороною захисту було подано клопотання про перенесення судового засідання на іншу дату (а.с.83). В подальшому судом було повідомлено ОСОБА_1 про засідання на 02 лютого 2024 року (а.с. 86). Однак, стороною захисту було вдруге подано клопотання про відкладення судового засідання з підстав необхідності збору додаткової інформації, а також отримання відповідей на надіслані адвокатські запити до державних органів з метою об`єктивного та всебічного дослідження обставин справи, а також дотримання всіх процесуальних прав особи, яка притягується до відповідальності.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що подія, яка послугувала для складення протоколу про порушення митних правил за ст. 483 МК України сталася 30 червня 2023 року, а сам протокол про порушення митних правил був складений 31 серпня 2023 року. З огляду на це, в сторони захисту було достатньо часу, щоб підготувати всі необхідні запити для захисту прав ОСОБА_1 , щоб в подальшому не затягувати розгляд протоколу порушення митних правил в суді першої інстанції.

Посилання сторони захисту на те, що про наявність оскаржуваної постанови стало відомо 15 березня 2024 року з ЄДРСР, а примірника постанови станом на дату подання апеляційної скарги отримано не було - також не заслуговують на увагу, оскільки сторона захисту знала про розгляд протоколу про порушення митних правил щодо ОСОБА_1 , однак не вживала будь-яких заходів та в цілому не цікавилася рухом справи щодо неї.

До того ж, поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження є лише ті обставини, які були чи об?єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов?язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Таких причин сторона захисту не надала до суду апеляційної інстанції.

Відтак, оскільки як сама ОСОБА_1 так і її захисник - адвокат Савчук Д.М.знали про судове засідання призначене на 02 лютого 2024 року, однак не цікавилися рухом та розглядом справи про адміністративне правопорушення, а тому не оскаржили постанову в межах встановленого законом строку на апеляційне оскарження, не вживали жодних заходів, які хоча б свідчили про їх наміри оскаржувати постанову суду, не зазначили, ані в апеляційній скарзі, ані під час судового розгляду апеляційним судом поважних причин, які б позбавляли їх можливості вчасно подати апеляційну скаргу, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення захиснику ОСОБА_2 строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин, оскільки апеляційну скаргу захисником Савчуком Д.М. подано після закінчення встановленого законом строку на апеляційне оскарження, а в поданому клопотанні останнім не наведено доводів на підтвердження поважності причин пропуску такого строку, то така апеляційна скарга підлягає поверненню за правилами ч. 2 ст. 294 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_1 - адвоката Савчука Д.М. про поновлення строку на апеляційне оскарження - залишити без задоволення, повернувши апеляційну скаргу особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Р.М. Ігнатов