Справа № 708/913/24
Номер провадження № 3/708/475/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року

Суддя Чигиринського районного суду Черкаської області Івахненко О.Г. розглянувши матеріали, що надійшли з Відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючого, за ст. 185 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 530879 від 01.08.2024 року ОСОБА_1 01.08.2024 року близько 16 год. 58 хв. перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння по місцю свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , не виконував неодноразове законне розпорядження працівників поліції про припинення правопорушення, шарпав працівників поліції, поводив себе зухвало та нахабно, висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, вчинивши злісну непокору законному розпорядженню працівників поліції, чим порушив вимоги ст. 185 КУпАП.

ОСОБА_1 на неодноразові виклики до суду як по місцю реєстрації, так і по місцю проживання, не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про місце, день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку належним чином.

Відповідно до постанови Чигиринського районного суду Черкаської області від 11.09.2024 року ОСОБА_1 було піддано приводу, який органом поліції не виконано з підстав відсутності останнього по місцю проживання і реєстрації, про що свідчать відповідні повідомлення начальника Відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області та рапорт інспектора СРПП Відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області від 26.09.2024 року.

Законодавством (КУпАП) встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення справи щодо неї полягає в активній участі в її розгляді і недопущенні зловживань наданими правами.

Недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст. 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Протокол про адміністративне правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , отже останнньому було відомо про існування судового провадження відносно нього. Проте ОСОБА_1 , не вжив належних заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження, заяв та клопотань, в тому числі, про зміну місця проживання, до суду не подавав.

У свою чергу відсутність правопорушника під час розгляду адміністративних матеріалів за жодних обставин не може виступати як засіб уникнення адміністративної відповідальності, оскільки це буде означати про безкарність такої поведінки.

Оскільки суд вжив усіх заходів для забезпечення явки особи, проте останні виявились безрезультатними, суддя вважає за можливе провести розгляд справи без участі ОСОБА_1 , оскільки відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 ЄСПЛ у справі «Юніон Еліментарія Сандрес проти Іспанії».

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України».

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейского суду з прав людини вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до таких висновків.

Стаття 185 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Слід зазначити, що злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського перешкоджає нормальній діяльності поліції, виконанню представниками влади своїх службових обов`язків по охороні суспільного порядку та забезпеченню суспільної безпеки.

Дане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов`язків. Тобто, виражається у відмові від обов`язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень чи вимог поліцейського, або ж в непокорі, що виявляється в зухвалій формі, яка свідчить про прояв явної зневаги до органів та осіб, які охороняють суспільний порядок. Відмова правопорушника проявляється в недвозначній формі словами, жестами, мовчанням та ін.

Правопорушення, передбачене статтею 185 КУпАП, обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції при виконанні службових обов`язків, оскільки вимога або розпорядження поліцейського - це акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі та має бути законодавчо обґрунтованим.

Виходячи з диспозиції вказаної статті, для наявності в діях особи складу зазначеного правопорушення, необхідна сукупність обов`язкових елементів, таких, як перебування працівників поліції при виконанні службових обов`язків, законність розпорядження або вимоги поліцейського, злісна непокора.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 26 червня 1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів», злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Саме на таке тлумачення посилається й Конституційний Суд України у своєму рішенні від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 530879 від 01.08.2024 року та рапортів поліцейських Відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області вбачається, що ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законному розпорядженню працівників поліції, яка виразилась у нецензурній лайці на адресу працівників поліції під час виконання ними своїх службових обов`язків, шарпанні, погрозах фізичною розправою, не реагуванні на неодноразовізаконі вимоги припинити протиправну зухвалу та нахабну поведінку.

З даних протоколу АЗ № 174193 від 01.08.2024 року про адміністративне затримання за ст. 261 КУпАП встановлено, що ОСОБА_1 було доставлено у службове приміщення Відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області для складання протоколу про адміністративне правопорушення по ст. 185 КУпАП.

Дії працівників поліції щодо адміністративного затримання ОСОБА_1 не оскаржував, доказів протилежного суду не надано.

З оглянутого в судовому засіданні диску з відеофіксацією встановлено факт відмови ОСОБА_1 від підпису у протоколі про адміністративне правопорушення, зміст якого був зачитаний йому вголос, та від дачі пояснень.

А тому, вбачаю в діях ОСОБА_1 склад правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, а саме, вчинення злісної непокори законному розпорядженню (вимозі) поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що ОСОБА_1 вперше притягується до адміністративної відповідальності, вважаю за можливе накласти на нього стягнення у виді штрафу.

Також відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 605,60 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185, 283, 284, 294 КУпАП, суддя -

УХВАЛИЛА:

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, та накласти на нього стягнення у виді штрафу на користь держави (одержувач: ГУК у Черк.обл/тг м. Чигирин/21081100, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), код одержувача: 37930566, рахунок: UA0023705) у розмірі восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить сто тридцять шість гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави (одержувач: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, банк одержувача: казначейство України (ЕАП), код одержувача: 37993783, рахунок: UA0026001) судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить шістсот п`ять гривень 60 коп.

Роз`яснити, що:

- штраф має бути сплачений не пізніше, ніж через п`ятнадцять днів з дня отримання копії постанови про його призначення, а в разі її оскарження не пізніш, як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення (ч. 1 ст. 307 КУпАП);

- в разі несплати штрафу у строк, встановлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про призначення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна, встановленому законом;

- в порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень;

- розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України (ст. 308 КУпАП).

Штраф, призначений за скоєння адміністративного правопорушення, вноситься до установи банку України (ч. 3 ст. 307 КУпАП).

Строк пред`явлення постанови до виконання - протягом трьох місяців з моменту її винесення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Чигиринський районний суд Черкаської області.

Постанова набирає чинності з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження - з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження.

Суддя О.Г. Івахненко