Провадження № 3/761/5557/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2024 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Міхєєва І.М., за участю секретаря судового засідання Власенко В.С., прокурора Дяченка В.П., особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли від Управління стратегічних розслідувань в місті Києві Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Лисаковськ Кустанайської області Республіки Казахстан, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 1726 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 1726 КУпАП.

Судом встановлено, що, ОСОБА_1 будучи депутатом Київської міської ради IX скликання, відповідно до п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності на якого поширюється дія даного Закону, у порушення вимог абз. 4 ч. 27 Розділу XII «Прикінцеві положення» та абз. 2 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», 18.05.2023 припинивши діяльність пов`язану з виконанням функцій місцевого самоврядування, 29.04.2024 о 13 год. 41 хв., несвоєчасно, без поважних причин подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий 2023 рік (після звільнення), шляхом заповнення електронної форми через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування у власному персональному електронному кабінеті.

Такі дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ч. 1 ст. 1726 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП, визнала повністю, просила суворо її не карати.

Прокурор Дяченко В.П. в судовому засіданні просив ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення та застосувати до неї адміністративне стягнення.

Дослідивши протоколи про адміністративне правопорушення та додані до них матеріали, заслухавши доводи ОСОБА_1 , прокурора Дяченка В.П., суд дійшов висновку про наступне.

Так, відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 1726 КУпАП визначено, що несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, є адміністративним правопорушенням, пов`язаним з корупцією.

Згідно з пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 як депутат місцевої ради є суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, а відтак відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язана до 1 квітня наступного року після року припинення діяльності подати в установленому частиною першою цієї статті порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

Вищезазначене свідчить про те, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Київської міської ради IX скликання та являючись депутатом місцевої ради, є суб`єктом відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП.

В свою чергу, положенням п. 2 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що особи, які припинили діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2 частини першої статті 3, зобов`язані до 1 квітня наступного року після року припинення діяльності подати в установленому частиною першою цієї статті порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

З урахуванням вищевказаних положень антикорупційного законодавства, ОСОБА_1 , будучи суб`єктом декларування, після припинення повноважень депутата Київської міської ради 01.05.2023, була зобов`язана у 2024 році подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, після звільнення не пізніше 23 год. 59 хв. 31.03.2021 шляхом заповнення електронної форми на офіційному веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Реєстру.

Водночас, як вбачається з публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2024 рік (після звільненні) лише 29.04.2024,тобто несвоєчасно.

Жодних поважних причин для несвоєчасного подання вказаної декларації ОСОБА_1 наведено не було.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП, у зв`язку з чим вона підлягає притягненню до адміністративної відповідальності у виді штрафу в межах санкції зазначеної статтів розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

З урахуванням вимог ст. 401 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 33 , 401, 1726, 280, 283-285, 287-291 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 1726 КУпАП, та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу в вищезазначений строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Зобов`язати відділ державної виконавчої служби повідомити про виконання постанови шляхом повернення останньої на адресу суду з відміткою про її виконання.

Строк пред`явлення постанови до виконання становить три місяці з дня набрання постановою законної сили.

На постанову суду по справі про адміністративне правопорушення може бути подана скарга до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя І.М. Міхєєва