Справа № 450/3402/24 Провадження № 3/450/1982/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2024 року суддя Пустомитівського районного суду Львівської області Данилів Є.О. розглянувши клопотання ОСОБА_1 про забезпечення судового розгляду в режимі відеоконференції, яке подано в межах розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 130 КУпАП,

в с т а н о в и в:

В провадженні Пустомитівського районного суду Львівської області перебуває на розгляді справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

20.09.2024 року від представника адмінправопорушника ОСОБА_2 Мамай А.С. надійшло клопотання, у якому він просив відкласти розгляд справи та забезпечити проведення судового розгляду в режимі відеоконференції з захисником Мамай А.С.

Дослідивши клопотання, а також матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших Законів України.

Відповідно до ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Нормами КУпАП не врегульовано питання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. З метою додержання принципу законності, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності забезпечення безпеки осіб; проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження існування обставин, передбачених ч. 1 ст. 336 КПК України, суду не надано.

Необхідність здійснення відеоконференції, на думку суду, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

В Пустомитівському районному суді Львівської області є лише один зал судових засідань, обладнаний системою відеоконференцзв`язку, та працює 5 суддів; в провадженні суду перебувають кримінальні справи, в тому числі, обвинувачені по яких утримуються під вартою, а також справи з великою кількістю учасників; в силу змін до КПК України, які набрали чинності з 01 січня 2019 року щодо обов`язковості відеофіксації судового засідання, а також враховуючи клопотання і скарги, які розглядаються щоденно та негайно слідчими суддями, суд не вбачає можливості проведення судового засідання в режимі відеоконференції у даній адміністративній справі.

З огляду на викладене, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні клопотання представника адмінправопорушника ОСОБА_2 Мамай А.С. про забезпечення судового розгляду в режимі відеоконференції.

Слід також зазначити, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, вільна у виборі захисника і на власний розсуд обирає такого. При цьому, така особа має об`єктивну можливість передбачати наслідки неможливості явки захисника в судове засідання з тих чи інших підстав.

Крім того, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право скористатися безоплатною вторинною правовою допомогою у разі наявності для цього законних підстав.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Тобто особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, повторне подання клопотання, зміст якого зводиться до розгляду справи в режимі відеоконференції, після відмови суду в задоволенні такого, може бути розцінене як зловживання процесуальним правом із застосуванням відповідних негативних наслідків до особи, яка з таким клопотанням звертається.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП України, суддя,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника адмінправопорушника ОСОБА_2 Мамай А.С. про забезпечення судового розгляду в режимі відеоконференції відмовити.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Є. О. Данилів