Справа № 677/1352/24
Провадження № 3/677/726/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2024 року м. Красилів

Суддя Красилівського районного суду Хмельницької області Шовкун В.О., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли із відділення поліції № 4 Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області стосовно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого, реєстраційний номер облікової картки платника податків в матеріалах справи відсутній, за ст. 124 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

14.07.2024 року, о 23 год. 00 хв. в смт. Антоніни по Проспету Свободи, 7, водій ОСОБА_2 керуючи транспортним засобом «Audi A4», державний номерний знак НОМЕР_1 , не стежив за дорожньою обстановкою, не відреагував на її зміну, та перед початком руху не переконався, що це буде безпечним і не створить перешкод (небезпеки) іншим учасникам дорожнього руху, не дотримався безпечного інтервалу в наслідок чого здійснив зіткнення передньою правою частиною свого автомобіля із задньою лівою частиною автомобіля «Skoda Octavia», державний номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_3 , який здійснював безпечний об`їзд з права транспортного засобу «Audi A4», в наслідок чого транспортні засоби отримали механічні пошкодження із матеріальними збитками, чим порушив вимоги п.п. 2.3 (б), 10.1, 13.1 ПДР України, відповідальність за що передбачена ст. 124 КУпАП.

У судові засідання 06.09.2024 року та 25.09.2024 року ОСОБА_1 не з`явився, причин неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не подав.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення передбачені ст. 124 КУпАП присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності не є обов`язковою, а тому неявка ОСОБА_1 не перешкоджає розгляду справи. За таких обставин, вважаю за можливе розглянути справу у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на підставі наявних матеріалів справи.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Тим більше, така презумпція застосовується під час вручення судової повістки. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладається на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язані з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засобі внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.О. проти Іспанії від 07.07.1989).

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.

У своїй практиці Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадження у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. З метою недопущення необґрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд визнає причини неявки ОСОБА_1 у судові засідання неповажними і розцінює їх неявку як затягування строків розгляду справи, у зв`язку з цим суд розглядає справу у його відсутність.

Приймаючи дане рішення, суд керується принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

У рішенні по справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства» від 29.06.2007 року Європейський суд з прав людини у складі його Великої палати постановив, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі.

Відповідно до пункту 2.3 (б) ПДР України для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Відповідно до пункту 10.1 ПДР України перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.

Відповідно до пункту 13.1 ПДР України водій залежно від швидкості руху, дорожньої обстановки, особливостей вантажу, що перевозиться, і стану транспортного засобу повинен дотримувати безпечної дистанції та безпечного інтервалу.

Дослідивши письмові матеріали справи, доходжу висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, оскільки, його вина підтверджується доказами по справі, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 255122 від 15.07.2024 року (а.с. 1); схемою місця ДТП (а.с. 3); фототаблицею (а.с. 4-5), письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 14.07.2024 року (а.с. 6).

Суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Обставин, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність правопорушника, судом не встановлено.

Суддя враховує характер вчиненого правопорушення, відсутність обставини, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність, особу порушника, майновий стан, та доходить висновку, що ОСОБА_1 слід визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та призначити йому адміністративне стягнення в у виді штрафу у межах санкції ст. 124 КУпАП.

Керуючись ст. 36, ст. 40-1, ст. 124, ст. 283, ст. 284 КУпАП, п. 9 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП і накласти на неї стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 605 гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається через Красилівський районний суд Хмельницької області.

Суддя В.О. Шовкун