Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5092/24
Провадження № 3/279/2219/24
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" вересня 2024 р.

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М., розглянувши справу, яка надійшла з Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, паспорт серії НОМЕР_1 виданий 26.06.1999 року МРВ УМВС України в Житомирській області,-

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , 12.08.2024 року о 16:10 годині, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався словами нецензурної лайки та погрожував сусідці ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, вчинивши правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

З пояснень ОСОБА_1 слідує, що свою вину у вчиненні зазначеного у протоколі правопорушення не визнає, оскільки ОСОБА_2 не ображав.

З пояснень ОСОБА_2 слідує, що конфлікт між нею та сусідом виник через водовідведення, оскільки ОСОБА_1 помилково вважає, що на її ділянці розташована каналізація, що стало приводом для образ словами нецензурної лайки та погроз фізичною розправою.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП відповідальність за вказаною нормою закону настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Отже, для юридичної оцінки діяння за ст. 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку, що супроводжується нецензурною лайкою та іншими подібними діями, які не утворюють особливої зухвалості чи виняткового цинізму, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву, коли вчинення наведених дій зумовлене неприязними стосунками з потерпілим, сам собою факт вчинення протиправних дій не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Отримані від учасників справи пояснення свідчать про наявність між ними неприязних відносин та наявність приватного конфлікту.

Орган, який розглядає справу не може самостійно виходити за межі протоколу, встановлювати інші ніж, зазначені в протоколі обставини вчинення правопорушення, відносин між сторонами, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки такі повноваження та збирання доказів покладаються на особу, яка склала протокол.

Згідно зі ст.62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

З врахуванням наведеного провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.173, 247, 283-285, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити.

Зауважити ОСОБА_1 на необхідність дотримання соціальних норм, які регулюють поведінку людини в суспільстві.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що погрози її життю можуть бути предметом розгляду в іншому правому полі за відповідним зверненням та реагуванням правоохоронних органів.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Шульга О.М.