Справа № 243/7635/24
Провадження № 3/243/4124/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2024 року Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Пронін С.Г., розглянувши матеріал, який надійшов з Відділу поліції № 4 Краматорського районного управління поліції Головного управління поліції в Донецькій області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП: НОМЕР_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 184 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 599025 від 11.09.2024, 10 вересня 2024 року о 15 год. 30 хв. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , ухилилась від виконання обов`язків, передбачених ст. 150 Сімейного кодексу України щодо виховання свого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що виразилось в тому, що під час сварки зі співмешканцем дитина чула брудну лайку між батьками, внаслідок чого дитина була психологічно налякана, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 будучи повідомленою належним чином про дату, час та місце розгляду справи не з`явилася, надала суду письмову заяву, згідно якої свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, просила розглянути справу без її участі.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, дана справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративну відповідальність.

Згідно з ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності.

Ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей становить склад адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, зазначаються, зокрема суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно з положеннями КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Так, Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, дії ОСОБА_1 кваліфіковані працівниками поліції за ч. 1 ст. 184 КУпАП.

В якості доказів вчинення ОСОБА_1 вказаного адміністративного правопорушення працівниками поліції до протоколу додано письмові пояснення ОСОБА_1 згідно яких остання вказала, що 10.09.2024 приблизно о 15 год. 30 хв. її співмешканець повернувшись з роботи почав кричати не неї та ображати її в присутності малолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після чого вона викликала співробітників поліції. Письмових пояснень будь-яких інших осіб, зокрема співмешканця ОСОБА_1 до протоколу не додано.

Отже працівниками поліції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення жодним чином не враховані письмові пояснення ОСОБА_1 щодо обставин конфлікту з її співмешканцем. Також не надана правова оцінка діям співмешканця ОСОБА_1 , саме який і розпочав конфлікт, внаслідок якого висловлювався на адресу ОСОБА_1 в присутності її дитини нецензурною лайкою. Тому суд вважає, що у даному випадку ОСОБА_1 не може нести відповідальність за дії свого співмешканця.

Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, а обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

У відповідності до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини ( ЄСПЛ ) від 14 лютого 2008 у справі « Кобець проти України » (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини » (Avsar v. Turkey ), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

З урахуванням викладеного, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

При таких обставинах, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 184 ч. 1, 245, 247, 251, 283-284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП - закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів, з дня її проголошення.

Суддя

Слов`янського міськрайонного суду

Донецької області Сергій Георгійович Пронін