Справа № 755/8548/24
Провадження №: 3/755/3431/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" червня 2024 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Сазонова М.Г., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Суддею визнано встановленим, що 09.05.2024 року о 15 год. 11 хв. при відпрацюванні працівниками поліції виклику, ОСОБА_2 перебуваючи в стані сп`яніння поводив себе неадекватно та агресивно, на зауваження не реагував, погрожував застосуванням фізичної сили відносно працівників поліції, а також своїми діями загрожував іншим особам, чим здійснив злісну непокору законним вимогам працівників поліції та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Суддя враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Водночас відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суддею вживались заходи задля забезпечення участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в судовому засідання шляхом надсилання судових повісток, розміщення оголошення щодо розгляду справи щодо ОСОБА_1 та виклику його в судове засідання на офіційному сайті Дніпровського районного суду м. Києва, а також шляхом застосування до нього, у відповідності до ст. 268 КУпАП, примусового приводу. Так, постановою від 05.06.2024 р. ухвалено здійснити примусовий привід особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, однак судове рішення не виконано.

З огляду на викладене, суддею вжиті усі необхідні заходи для забезпечення участі ОСОБА_1 у розгляді справи.

Враховуючи наведене, суддя вважає за можливе розглянути справу про адміністративне правопорушення у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до приписів ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 185 КУпАП встановлює відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

В судовому засіданні суддею були досліджені зібрані у справі докази, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №526393 від 09.05.2024 р.; протокол про адміністративне затримання серії АА № 020454 від 09.05.2024 р., згідно з яким ОСОБА_1 був затриманий 09.05.2024 р. для складання адміністративних матеріалів; копія доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги особі, до якої застосовано адміністративне затримання, від 09.05.2024 р., згідно з яким Регіональним центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві було призначено адвоката Полєтаєва І.О. для надання ОСОБА_1 правничої допомоги у зв`язку із затриманням; письмові пояснення ОСОБА_3 від 09.05.2024 р., відповідно до яких,09.05.2024 року о 15 год. 00 хв. перебуваючи на зупинці громадського транспорту, що в м. Києві, по вул. Кибальчича, 19 в, до нього підійшов ОСОБА_1 , у якого були явні ознаки алкогольного сп`яніння, та почав висловлюватися в його адресу нецензурними словами, погрожував фізичною розправою, провокував бійку, примушував його купити йому в магазині сигарети, а також смикав за одежу його товариша на ім`я ОСОБА_4 , внаслідок чого ним було викликано працівників поліції, зателефонувавши на лінію 102. Після приїзду працівників поліції, ОСОБА_1 і надалі продовжував порушувати громадський порядок; відеозаписом з нагрудних камер поліцейських, на яких, зокрема, зафіксовано, зухвалу поведінку ОСОБА_1 під час спілкування із поліцейськими, на пропозицію присісти до службового автомобіля для складання протоколу та надання пояснень, не реагував, внаслідок чого був затриманий працівниками поліції.

Пунктами 1, 3 частини першої статті 23 Закону України «Про національну поліцію» визначено, що поліція, відповідно до покладених на неї завдань: здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.

В свою чергу, згідно ч. 2 статті 30 КУпАП Поліція для охорони прав і свобод людини, запобігання загрозам публічній безпеці і порядку або припинення їх порушення також застосовує в межах своєї компетенції поліцейські превентивні заходи та заходи примусу, визначені цим Законом, до яких, згідно ст. 42 КУпАП, належать: 1) фізичний вплив (сила); 2) застосування спеціальних засобів; 3) застосування вогнепальної зброї.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 62 Закону України «Про національну поліцію» поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави. Законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними та юридичними особами.

З огляду на наведене, вимога працівників поліції щодо припинення правопорушення була законною та ґрунтувалась на положеннях Закону України «Про Національну поліцію», відтак ОСОБА_1 був зобов`язаний її виконувати.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Враховуючи наведене вище, на ОСОБА_1 належить накласти адміністративне стягнення у виді штрафу згідно зі ст. 185 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

За правилом ст. 283 КУпАП, постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

На підставі викладеного та керуючись ст. 23, 24, 30, 185, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що на день розгляду справи становить 136 (сто тридцять шість) грн., на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 (шістсот п`ять) грн. 60 (шістдесят) коп.

Роз`яснити, що в разі не сплати штрафу в строк, встановлений ч. 1 ст. 307 КУпАП сума штрафу буде стягнена в порядку примусового виконання постанови в подвійному розмірі.

Строк звернення постанови до виконання три місяці з дня її винесення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: М.Г. Сазонова