Справа № 646/4569/24
№ провадження 3/646/2390/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.05.2024 м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Шиховцова А.О., розглянувши матеріа, який надійшов з Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 130 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №901914 від 17.04.2024 ОСОБА_1 17 квітня 2024 року о 13 год. 15 хв. по вул. Одеській, 49 в м. Харкові, керував автомобілем «Daewoo Lanos», державний номерний знак НОМЕР_1 з явними ознаками наркотичного сп`яніння, а саме: звужені зіниці очей які не реагують на світло, неприродна блідість, порушення мови. Від проходження медичного огляду на стан наркотичного сп`яніння у встановленому законодавством порядку у закладі КНП ХОР ОКНЛ відмовився. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху України, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

ОСОБА_1 подав до суду письмові пояснення, в яких зазначив, що заперечує вчинення ним адміністративного правопорушення за обставин, викладених в протоколі. 17.04.2024 спочатку він був зупинений екіпажем патрульної поліції на пр. Гагаріна в м. Харкові, йому було запропоновано пройти медичний огляд на стан наркотичного сп`яніння, на що він погодився. Він прибув з патрульними поліцейськими до КНП ХОР «ОКНЛ» та здав необхідні аналізи. Результат огляду ОСОБА_1 отримав 24.04.2024, де встановлено відсутність ознак у ОСОБА_1 наркотичного сп`яніння. Коли поліція повернула ОСОБА_1 до його автомобіля, він сів за кермо, за його машиною поїхала інша патрульна машина. При паркуванні транспортного засобу на базарі на вул. Одеській в м. Харкові до нього підійшли патрульні поліцейські та пропонували пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння, ОСОБА_1 відмовився та пояснив, що проходив огляд на стан наркотичного сп`яніння 30 хв. тому. Патрульні поліцейські вилучили у ОСОБА_1 посвідчення водія через його відмову та видали тимчасове посвідчення водія. На підтвердження проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння 17.04.2024 надав висновок з КНП ХОР «ОКНЛ» №1101 від 17.04.2024, за результатами якого у ОСОБА_1 станом на 12:35 год. 17.04.2024 не виявлено ознак наркотичного сп`яніння.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, відтворивши диск, долучений до протоколу, оцінивши всі докази, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Згідно з ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом тощо.

Так, відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Оцінка доказів, відповідно до ст. 252 КУпАП, відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення, та ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За ч. 1 ст. 130 КУпАП відповідальність настає, зокрема, у випадку відмови особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан наркотичного сп`яніння.

Відповідно до п. 2.5 Правил дорожнього руху України водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до роз`яснень, викладених у постанові Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23 грудня 2005 року (із змінами) «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» судам слід ураховувати, що відповідальність за ст. 130 КУпАП несуть особи, які керують транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції. Стан сп`яніння встановлюють шляхом огляду правопорушника, який проводять згідно з Інструкцією про порядок направлення громадян для огляду на стан сп`яніння в заклади охорони здоров`я та проведення огляду з використанням технічних засобів (затверджена спільним наказом Міністерства внутрішніх справ, Міністерства охорони здоров`я та Міністерства юстиції України).

Порядок проходження огляду осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції закріплено у ст. 266 КУпАП, Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказом МВС України, Міністерства охорони здоров`я України 09.11.2015 №1452/735 (далі - Інструкція № 1452/735).

Відповідно до п. 2 розділу І Інструкції № 1452/735, огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України (далі поліцейський) є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

Із дослідженого судом відеозапису також встановлено, що на місці зупинки транспортного засобу поліцейські пропонують ОСОБА_1 пройти огляд на виявлення наркотичного сп`яніння у медичній установі, при цьому огляд на виявлення ознак наркотичного сп`яніння ними не проводився, а також патрульними поліцейськими не повідомлено про ознаки, які вказують на можливість перебування у стані наркотичного сп`яніння. Відеозапис події не містить даних про ознайомлення ОСОБА_1 з направленням на медичний огляд на стан наркотичного сп`яніння, яке долучено поліцейськими до матеріалів справи та роз`яснення йому відповідного порядку проходження такого огляду відповідно до вимог ст.266 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення у водія ОСОБА_1 були виявлені ознаки наркотичного сп`яніння, а саме: звужені зіниці очей які не реагують на світло, неприродна блідість, порушення мови. Разом з тим на відео ОСОБА_1 вів себе адекватно, відповідно до ситуації, що склалася. При цьому, як вбачається з відеозапису, працівниками поліції взагалі не було здійснено перевірку на реагування зіниць його очей на світло, тобто не використано ліхтарик чи будь-який інший засіб (прилад), який би дав змогу встановити реагування зіниць очей на світло.

Суд звертає увагу на те, що лише припущення поліцейських відносно ознак наркотичного сп`яніння, які начебто вбачаються у водія ОСОБА_1 нічим не підтверджені.

Як вбачається з долученого ОСОБА_1 висновку з КНП ХОР «ОКНЛ» №1101 від 17.04.2024, за результатами якого у ОСОБА_1 станом на 12:35 год. 17.04.2024 не виявлено ознак наркотичного сп`яніння. Вдруге ОСОБА_1 був зупинений згідно з даними протоколу серії ААД №901914 від 17.04.2024 о 13:15 год. 17.04.2024.

Таким чином, суд констатує, що між оглядом у КНП ХОР «ОКНЛ» та другою зупинкою іншим екіпажем патрульної поліції пройшов незначний проміжок часу, тому суд може прийняти такий висновок як допустимий доказ.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 р. доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Отже, суд не може припускати, що певну обставину доведено. Факт або стався, або його не було. Якщо у суду залишаються сумніви, слід застосовувати правила про розподіл тягаря доведення. Якщо особа, на яку покладено тягар, належним чином його не виконала, факт вважається таким, що не доведений.

Дослідивши і оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 130 КУпАП.

Згідно з пунктом 4 Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010конституційний принцип правової держави передбачає встановлення правопорядку, який повинен гарантувати кожному утвердження і забезпечення прав і свобод людини (статті1,3, частина друга статті19 Основного Закону України).Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: … юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (частина друга статті 61); обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62); конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України(частина перша статті 64).

У відповідності до п. 4.1 вказаного Рішення, Конституційний Суд України на підставі наведеного дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

У ст. 17 Закону України від 23.02.2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

У практиці Європейського суду з прав людини існує тенденція поступової універсалізації понять «обвинувачення за адміністративним проступком» та «обвинувачення, які мають ознаки злочину», залежно від ступеня їх суспільної небезпеки (рішення у справі «Лутц проти Німеччини», «Отцюрк проти Німеччини», «Девеєр проти Бельгії»), отже адміністративне обвинувачення має бути доведено державою, в особі уповноважених на те посадових осіб, а тому особа, яка притягається до адміністративної відповідальності не зобов`язана доводити свою невинуватість.

Системний аналіз та юридичний зміст положень ч. 2 ст. 61 Конституції України свідчить про те, що в основу притягнення до юридичної відповідальності має бути покладений конкретний склад правопорушення, яке скоїла особа.

Зважаючи на викладене, даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП не доведена доказами, що містяться у матеріалі про адміністративне правопорушення.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1,9,130,247,251,266,287 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя А.О. Шиховцова