Справа №: 302/448/24 3/302/212/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.05.2024 смт Міжгір`я

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В., за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника - адвоката Гренджа В.Ю., потерпілих ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал (протокол серії ВАВ № 944143 від 03.04.2024 року), який надійшов з ВП №2 Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки смт.Міжгір`я Міжгірського району, Закарпатської області, не заміжньої, на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб не має, працюючої менеджером ГРК «Фортуна», зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 944143 від 03.04.2024 року, ОСОБА_1 25.03.2024 року біля 12-00 год. в АДРЕСА_2 , висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення не визнала, проти фактичних обставин, викладених у протоколі, заперечує та суду пояснила, що між її родиною та сусідами, які мешкають на суміжній земельній ділянці по АДРЕСА_3 , склалися неприязні стосунки, які тривають близько чотирьох років, з приводу меж земельних ділянок, розташованих між їх дворогосподарствами. За подіями, вказаними у протоколі, 25.03.2024 року вона потерпілих ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не ображала, нецензурною лайкою на їх адресу не висловлювалася, між ними лише велася розмова, яка була на підвищених тонах.

Захисник адвокат Гренджа В.Ю. просить закрити провадження у даній справі відносно ОСОБА_1 , посилаючись на те, інкриміновані їй події відбулися не в громадському місці, та жодних належних доказів, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 25.03.2024 року дрібного хуліганства, до матеріалів справи не додано. Будь-яких звернень щодо протиправних дій з боку ОСОБА_1 за подіями 25.03.2024 року, до відділення поліції не надходило. Просить провадження у справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 , інкримінованого їй правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Потерпілі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснили, що у них із сусідами ОСОБА_7 , та ОСОБА_1 , які мешкають по АДРЕСА_1 , вже тривалий час, близько двох років продовжується конфлікт з приводу суміжних земельних ділянок, межових знаків. Та ОСОБА_2 пояснила, 25.03.2024 року, близько об 11-00 годині вона вийшла гуляти з онуком до подвір`я сусідки, знаходилися біля її городу, потім до них підбігла ОСОБА_1 , почала знімати їх на телефон, провокувала на конфлікт, висловлювалася на підвищених тонах, ображала, однак на адресу ОСОБА_1 вона не відповідала, щоб не загострювати конфліктну ситуацію. Потім підійшла її донька ОСОБА_3 , почала знімала всі події, які відбуваються, на свій мобільний телефон. До правоохоронних органів вони того дня не зверталися, пішли з онуком додому. Покарання ОСОБА_1 просить призначити суворе, на розсуд суду.

Всебічно, повно та об`єктивно дослідивши матеріали даної справи, вислухавши в судовому засіданні пояснення ОСОБА_1 , його захисника адвоката Гренджа В.Ю., потерпілих ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , вважаю, що провадження по справі підлягає закриттю, оскільки, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений статтею 173 КУпАП за наступних підстав.

Згідно з ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 9 КУпАП, під поняттям адміністративного правопорушення визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Практика Європейського суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій факту, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

У відповідності до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно та всебічно з`ясувати усі обставини справи, зокрема, чи мало місце адміністративне правопорушення, чи вина особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, наявність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають суттєве значення для правильного її вирішення. При цьому, встановити істину по справі необхідно з аналізу наявних доказів, які, згідно до чинного законодавства, представляють собою будь-які фактичні дані, які підтверджують або спростовують ті чи інші обставини і мають суттєве значення для вирішення справи по суті.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 944143 від 03.04.2024 року, ОСОБА_1 біля 12-00 год. 25.03.2024 року, в АДРЕСА_2 , висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Статтею 173 КУпАП передбачено, що дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони хуліганство характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Отже, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленню до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під нецензурною лайкою, як формою дрібного хуліганства, необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Жодною особою з опитаних в судовому засіданні, включаючи і самих потерпілих, не вказано на те, що на місці події лунали такі вислови.

Під образливим ставленням до громадян необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойні пропозиції особі жіночої статі та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Такого ставлення ОСОБА_1 до будь-якої особи в межах цієї справи не встановлено.

Більш того, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Фактично доводи ОСОБА_1 , заявлені на свій захист, підтверджується поясненнями інших учасників справи та ніким не спростовані.

Також у протоколі відсутні відомості про будь-які дії ОСОБА_1 , які могли б вказувати на вчинення дрібного хуліганства, тобто протиправних дій саме у громадському місці. Наявні у справі докази також не вказують на вчинення ОСОБА_1 таких дій. Доказів образливого чіпляння ОСОБА_1 , висловлювань нецензурної лексики на адресу потерпілих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у справі немає.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, будь-яких звернень щодо протиправних дій з боку ОСОБА_1 за подіями 25.03.2024 року, до відділення поліції від жодної особи потерпілої сторони не надходило, а навпаки, з такою заявою зверталася сама ОСОБА_1 25.03.2024 року.

Виходячи з висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.), суд не має права ініціювати збір доказів на доведення вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки це порушуватиме принцип рівності сторін і вимоги змагального процесу.

Оцінивши надані докази у сукупності, суд дійшов висновку про те, що обставини, вказані у протоколі не вказують на наявність події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, яка передбачає відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

У відповідності до ч.1 п.1 ст.247 КУпАП, якщо провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин суд приходить до висновку що, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП , за недоведеністю в її діях ознаків вказаного правопорушення..

Керуючись ст.ст. 173, п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.251, 179, 283-285, 294 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4 - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова судді в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подаються до Закарпатського апеляційного суду через Міжгірський районний суд Закарпатської області.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області: Ю. В.СИДОРЕНКО