Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
09.04.2024 394/341/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Краснопольська Л.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, непрацюючої, неодруженої, на утриманні 6 малолітній дітей, пільг немає, мешканки: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

09.04.2024 року до Новоархангельського районного суду надійшов протокол серії ВАВ№328145 про адміністративне правопорушення від 09.02.2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно зазначеного протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою до співмешканця ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Під час розгляду матеріалів в суді ОСОБА_1 надала пояснення згідно яких вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, відомості викладені в протоколі отримані без повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи, так як її чоловік сам спровокував сварку та викликав поліцію.

Заслухавши пояснення, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та надані матеріали, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, під поняттям адміністративного правопорушення визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала можливість настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 08.07.2020 у справі №463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року та «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанїї» від 06 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Слід зазначити, що у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ надав висновок згідно якого, у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Дослідивши матеріали справи, а також пояснення ОСОБА_1 , в яких відсутні докази на підтвердження факту, який би свідчив про вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

У матеріалах відсутні фактичні дані та конкретні правові докази, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 економічного, фізичного та психологічного насильства, як це передбачено диспозицією ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Таким чином, докази, які підтверджують обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, відсутні, обов`язкові ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, та вина ОСОБА_1 у його вчиненні, не доведені.

Згідно п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи.

Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених ст. 247 цього Кодексу.

Згідно п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, суддя приходить, до обґрунтованого та виваженого висновку, що наявні всі правові підстави для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , оскільки в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

В зв`язку з закриттям провадження у адміністративній справі судові витрати відносяться на рахунок держави.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247, ч.1 ст.173-2, ст.ст.283, 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду особою, щодо якої її винесено, потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення, але оскарження постанови не зупиняє її виконання. Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя: