Справа 688/2549/24
№ 3/688/892/24
Постанова

Іменем України

25 червня 2024 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Березюк Н.П., за участю секретаря судового засідання Кулеші Л.М., особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від заступника начальника Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 , не одруженого, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 16 червня 2011 року Шепетівським МВУ МВС України в Хмельницькій області, НОМЕР_2 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

Фактичні обставини справи.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушеннясерії ВАД №238766 від 28 травня 2024 року ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 09 травня 2024 року о18 год. 00 хв. в с. Новичі по вул. Польовій висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованого правопорушення не визнав, суду пояснив, що він приїхав до батьків в с. Новичі, сусідка ОСОБА_2 , що сиділа на лавочці, стала його ображати, прозивала "відьмаком" та звинувачувала в тому, що він досі не на війні.У нього з сусідами склалися неприязні стосунки. У той день коли складався протокол, він з сусідами не сварився, їх не ображав. Визнав, що може голосно розмовляти, перебуваючи на подвірї, бо його матір не дочуває.

До протоколу долучено заяву ОСОБА_2 , датовану 09 травня 2024 року, у якій вона просить вжити заходів профілактичного характеру до ОСОБА_1 , який 09.05.2024 року перебуваючи в с. Новичі ображав її нецензурними словами та погрожував фізичною розправою, кримінальне провадження просить не порушувати.

Потерпіла ОСОБА_2 (паспорт НОМЕР_3 , вид. 13 жовтня 1998 року), в судовому засіданні пояснила, що її сусід ОСОБА_1 приїхзав додому п`яний, перебуваючи на подвірї, висловлювався нецензурною лайкою, погрожував знищити її. Вказала, що Верхогляд на називав її імені, висловлюючи погрози, однак сприйняла це на свою адресу, оскільки сварки між нею та ОСОБА_1 тривають протягом двох років.

Свідок ОСОБА_3 (паспорт НОМЕР_4 , вид. 15 січня 1999 року), в судовому засіданні пояснив, що з сусідом ОСОБА_1 перебувають у неприязних стосунках протягом тривалого часу, оскільки сусід хоче всім керувати та ображається на них за те, що вони загородили своє подвіря парканом. Зазначив, що Верхогляд постійно свариться, погрожує їм, висловлюється нецензурною лайкою на їх аддресу. Вони неодноразово зверталися до старорсти села із скаргами.

Мотиви та висновки суду.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілу ОСОБА_2 та свідка ОСОБА_3 дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені матеріали, вважаю, що провадження в справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне та вмотивоване рішення.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Відповідно до ст.62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Приписами ст.129 Конституції України, нормиякої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, середіншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини. Враховуючи рішення Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування ст.32 Конвенції, суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумцій щодо фактів.

Відповідно до п.3 ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Вказані ознаки характеризують (визначають) його як правопорушення ( об`єкт; об`єктивна сторона; суб`єкт; суб`єктивна сторона).

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП є правопорушенням з матеріальним складом.

Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 19 від 22 грудня 2006 року, дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Громадський порядок це урегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі. Це система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та потерпілою ОСОБА_2 існують стійкі неприязні стосунки, з приводу конфліктів на побутовому ґрунті, які тривають близько двох років

Особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення не встановлено умислу в діянні ОСОБА_1 саме на порушення громадського порядку і спокою громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

В протоколі про адміністративне правопорушення також відсутні відомості про настання шкідливих наслідків у зв`язку із вчиненням інкримінованого у вину ОСОБА_1 правопорушення, а саме не зазначено в чому саме полягає порушення громадського порядку та спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст.173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Суд вважає, що дії ОСОБА_1 не вірно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які докази образливого чіпляння до ОСОБА_2 з хуліганських мотивів, натомість є пояснення учасників конфлікту, з яких слідує, що конфлікт на побутовому ґрунті існує між ними протягом двох років.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Будь-яке обвинувачення особи має бути конкретним, зрозумілим та підтверджено належними, достовірними та допустимими доказами.

Аналіз зібраних у справі доказів дає підстави стверджувати те, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, уповноважена особа не дотрималась вимог закону щодо необхідності встановлення ознак складу даного адміністративного правопорушення та не зібрала доказів на підтвердження наявності в діях особи ознак складу адміністративного правопорушення. Таким чином, уповноваженим органом не доведено підставність притягнення особи до адміністративної відповідальності, а суд не може в ході розгляду справи взяти на себе функції щодо самостійного відшукування доказів винуватості особи.

Виходячи з викладеного ОСОБА_1 не може бути притягнутий до адміністративної відповідальності, оскільки «поза розумним сумнівом» не доведена його вина в інкримінованому адміністративному правопорушенні, а отже в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, тому справа підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 251, 252, 254-256, 278 КУпАП, суд, -

постановив:

Провадження відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя: Неоніла БЕРЕЗЮК