Справа № 309/2659/24
Провадження № 3/309/939/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2024 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Піцур Я.Я., розглянувши матеріали, що надійшли від Головного управління ДПС у Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Онурсан»,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

При проведенні 18.04.2024 року старшим державним інспектором Головного управління ДПС у Закарпатській областіБалог В.М.позапланової перевірки ТОВ «Онурсан», розташованого за адресою м.Хуст, вул. Б.Хмельницького, 1-/3Б, Закарпатської області, встановлено, що директор ТОВ «Онурсан» ОСОБА_1 порушив порядок ведення податкового обліку за період з 01.01.2024 по 31.03.2024, а саме підприємством завищено на 418 345 грн. суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню. На рахунок платника у банку, чим порушено вимоги пп. «г» п. 198.5 ст. 198, п.189.1 ст. 189, п.200.1 пп. «б» п.200.4 ст. 200 ПК України.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання правопорушник ОСОБА_1 не з`явився. При цьому суд неодноразово здійснював повідомлення ОСОБА_1 про час і місце судового розгляду, шляхом направлення йому поштової кореспонденції на адресу його місця проживання указаній у протоколі, однак така повернулася з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Отже судом вживалися всі можливі заходи для належного повідомлення ОСОБА_1 про судові засідання, у зв`язку з чим, враховуючи необхідність розгляду справи у розумні строки, суд вважає за можливе розглянути справу за його відсутності.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, виходячи з такого.

Відповідно до диспозиції ч.1 ст. 163-1 КУпАП, адміністративним правопорушенням є відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Згідно пп. «г» п. 198.5 ст. 198ПКУ платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися: в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

Згідно п.189.1 ПКУ у разі здійснення операцій відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу база оподаткування за необоротними активами визначається виходячи з балансової (залишкової) вартості, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), а за товарами/послугами - виходячи з вартості їх придбання.

Відповідно до п.200.1 ст. 200 ПКУсума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

А згідно пп. «б» п.200.4 ст. 200 ПКУпри від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на відповідний рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

Вина ОСОБА_1 вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, доведена дослідженими у ході судового розгляду: протоколом про адміністративне правопорушення №945/07-16-07-04 від 16.05.2024 року; актом документальної позапланової перевірки №5160/07-16-07-04/45134513 від 18.04.2024 року, який без зауважень підписано ОСОБА_1 .

Проаналізувавши зазначені документи, суд доходить переконання, що вони є доказами в розумінні статті 251 КУпАП, які відповідають критеріям належності і допустимості. У своїй сукупності дані докази є достатніми. Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини або породжували обґрунтовані сумніви у достовірності цих обставин, суду не надано.

Таким чином, всебічно, повно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи, суд вважає доведеним факт порушення ОСОБА_1 вимог п п. «г» п. 198.5 ст. 198, п.189.1 ст. 189, п.200.1 пп. «б» п.200.4 ст. 200 ПК України, тому його дії вірно кваліфіковані як адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Обираючи вид та розмір адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, відомості про особу, яка вперше притягається до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, відсутність тяжких наслідків від вчиненого, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, суд вважає за доцільне застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу, а також стягнути судовий збір, згідно із п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Дана міра адміністративного стягнення буде необхідною і достатньою для попередження особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в скоєнні нових адміністративних правопорушень.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно із п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому з ОСОБА_1 необхідно стягнути 605,60 грн. судового збору.

Керуючись ст.ст.23, 27, 40-1, ч.1 ст. 155-1 КУпАП, 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 605 (шістсот п`ять) гривень 60 коп. судового збору.

Копію постанови направити правопорушнику, а також Головному управлінню ДПС у Закарпатській області, для відома.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Хустського

районного суду: Піцур Я.Я.