Справа № 136/435/24
провадження №3/136/153/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2024 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Шпортун С.В.,

за участі секретаря судового засідання Белінської С.І.,

прокурора Струс О.Ю.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника Панасюк К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Липовець, матеріали справ про адміністративні правопорушення, які надійшли від начальника Департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, українця, працює провідним агрономом ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП», зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , раніше не притягуваного до адміністративної відповідальності,

за ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення за №127, ОСОБА_1 являючись депутатом 8 скликання Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області, будучи відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 1727 КУпАП, суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 1727 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог ст. 351 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 06.07.2022, будучи присутнім на засіданні 37 сесії восьмого скликання Липовецької міської ради при розгляді питання за №16 «Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», публічно не повідомив сесію про наявність у нього реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом, так як він зацікавлений не зашкодити вигідним для нього договірним відносинам з ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП», та дискреційними повноваженнями депутата 8 скликання Липовецької міської ради, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень на сесії міської ради, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 1727 КУпАП, тобто - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення за №128, ОСОБА_1 являючись депутатом 8 скликання Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області, будучи відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 1727 КУпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 1727 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог ст. 351 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 06.07.2022, будучи присутнім на засіданні 37 сесії восьмого скликання Липовецької міської ради при розгляді питання за №16 «Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», вчинив дію шляхом обговорення та голосування за вказане питання «ЗА», цим самим прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом, так як він зацікавлений не зашкодити вигідним для нього трудовим відносинам з ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП», та дискреційними повноваженнями депутата 8 скликання Липовецької міської ради, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень на сесії міської ради, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене частиною другою статті 1727 КУпАП, тобто - вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Постановою суду від 03.04.2024 вказані справи про адміністративні правопорушення суд об`єднав в одне провадження для їх спільного розгляду.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнав, суду повідомив, що він дійсно з 2008 року перебуває у трудових відносинах з ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП», займаючи різні посади, а з листопада 2020 року набув статусу депутата Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області 8 скликання. Обставини того, що він був присутнім 06.07.2022 на засіданні 37 сесії восьмого скликання Липовецької міської ради при розгляді питання за №16 «Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, - визнав, разом з цим, зазначив, що роботу та депутатську діяльність він розділяє, про те, що такі обставини зумовлюють конфлікт інтересів йому не було відомо, тому при голосуванні він про них не повідомляв колегіальний орган та брав участь в голосуванні. Просив провадження у справі закрити, вказуючи, що у його діях відсутній склад інкримінованих йому адміністративних правопорушень, оскільки будь-яких матеріальних чи нематеріальних благ чи переваг за результатами голосування він не отримував, тоді як сам факт перебування в трудових відносинах з ПрАТ «Зернопродукт МХП» не може свідчити про наявність у нього приватного інтересу.

Захисник Панасюк К.Ю. в судовому засіданні просила провадження у справі стосовно її підзахисного ОСОБА_1 закрити, у зв`язку із відсутністю складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, в діях її підзахисного, посилаючись на мотиви викладені у письмовому запереченні, що долучене до матеріалів справи та яке аргументоване тим, що ОСОБА_1 не заперечуються обставини щодо участі його як депутата 8 скликання Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області у прийнятті рішення та голосуванні за питання за №16 «Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва». Разом з цим, особою, яка склала матеріали відносно ОСОБА_1 у протоколі не вказується в чому полягав його приватний інтерес за обставин викладених у протоколі, а до справи не надано жодних належних та допустимих доказів, що свідчили б про отримання ОСОБА_1 будь-яких матеріальних чи нематеріальних бонусів чи переваг, отриманих в результаті голосування за питання про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», тоді як сам факт перебування ОСОБА_1 в трудових відносинах з останнім не може свідчити про наявність у нього приватного інтересу, отож очевидним є відсутність реального конфлікту інтересів, що свідчить про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП та є підставою для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Прокурор, в судовому засіданні вказав на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та 2 ст. 1727 КУпАП, оскільки останній, будучи суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, 06.07.2022, був присутнім на засіданні 37 сесії восьмого скликання Липовецької міської ради при розгляді питання за №16 «Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення», у порушення норм діючого законодавства публічно не повідомив сесію про наявність у нього реального конфлікту інтересів, тоді як він зацікавлений не зашкодити вигідним для нього відносинам з ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП», та дискреційними повноваженнями депутата, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень на сесії міської ради та проголосував «За», що за обставин даної справи є підставою для притягнення його до відповідальності і накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Суд, вислухавши пояснення особи, яка притягується до відповідальності, його захисника, прокурора, вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, дійшов висновку про таке.

Відповідно рішення за № 1 першої сесії 8 скликання Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області від 20.11.2020 «Про початок повноважень депутатів Липовецької міської ради», сесія вирішила прийняти до відома факт початку повноважень депутатів Липовецької міської ради 8-го скликання, де у п.3 цього рішення зазначено ОСОБА_1 .

Отож ОСОБА_1 з 20.11.2020 набув повноважень депутата 8 скликання Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області.

Відповідно до пп. "б" п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єктами на яких поширюється дія вказаного Закону є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови;

Аналогічні норми кореспондуються з положеннями ч. 3 ст. 8 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" відповідно до якої на депутатів місцевих рад поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції".

Відповідно до примітки до статті 172-7 КУпАП, суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП "Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів" є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

Відповідно до статті 1 Закону України "Про запобігання корупції" наведено терміни, які вживаються в такому значенні: правопорушення, пов`язане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

З огляду на викладені норми, ОСОБА_1 , будучи депутатом міської ради, є суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та передбачених ним обмежень та є суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією.

Як слідує із Витягу з рішення за №402 від 16.07.2021 Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області 17 сесії 8 скликання «Про внесення змін до рішення 1 сесії міської ради 8 скликання від 04.12.2020 за №26 «Про затвердження Регламенту Липовецької міської ради восьмого скликання» до відома депутатів Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області 8 скликання, у тому числі депутата ОСОБА_1 було доведено вимоги антикорупційного законодавства, зокрема, щодо вжиття заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

На підтвердження факту доведення вимог антикорупційного законодавства до депутатів 8 скликання Липовецької міської ради щодо вжиття заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів надано лист від 23.08.2022 за підписом міського голови адресований депутатам Липовецької міської ради 8 скликання.

При цьому, суд вважає слушними доводи захисника, що вказаний лист датований після вчинення адміністративного правопорушення, яке мало місце 06.07.2022.

Водночас, не заслуговують на увагу доводи ОСОБА_1 , що він не був обізнаний з нормами антикорупційного законодавства, що звільняє його від відповідальності, з огляду на таке.

Правова основа презумпції знання законодавства обов`язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України, особливу увагу займають особи, які є обраними як депутати та є представники народу.

Обов`язок додержання законів передбачає обов`язок їх знання, що закріплений в частині 1 статті 68 Конституції України, та незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, що закріплено в частині 2 статті 68 Конституції України.

Отож презумпція знання законодавства поширюється на закони та інші нормативно-правові акти, які доведені до відома населення у порядку встановленому законом, яких ОСОБА_1 як громадянин,а важливо що й депутат міської ради зобов`язаний дотримуватись неухильно, що спростовує доводи ОСОБА_1 в цій частині.

Як слідує із Витягу з протоколу за №37 позачергової 37 сесії міської ради 8 скликання від 06.07.2024, на розгляд сесії було винесено питання за №16 «Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності: сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва». Голова постійної комісії міської ради із земельних відносин ОСОБА_2 доповів, що вказане питання було розглянуто на засіданні постійної комісії. У ході обговорення вказаного питання міський голова ОСОБА_3 повідомив, що дана земельна ділянка розміром 5 га, яка була передана Липовецькому колегіуму для дослідних і навчальних цілей запущена та не використовується за призначенням, закріплення її за новим закладом є неможливим, оскільки у них немає ресурсів щоб її обробляти, тому земельні ділянки передавались суміжним користувачам, які мають техніку. За вказане питання голосували 23 депутати, за наслідками голосування проект рішення з 16 питання прийнято в цілому більшістю голосів.

Відповідно до Результатів відкритого поіменного голосування 37 сесії 8 скликання від 06.07.2022 до питання №16 «Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності: сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», в цілому на позачерговій 37 сесії Липовецької міської ради 8 скликання 06.07.2022, ОСОБА_1 голосував «ЗА».

Згідно з рішенням 37 сесії 8 скликання Липовецької міської ради від 06.07.2022 за №954 «Про надання в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», було надано в оренду ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» () земельну ділянку комунальної власності сільськогосподарського призначення площею 5,0000 га кадастровий номер :03:000:3096 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (01.01), що розташована за межами м. Липовець Липовецької територіальної громади Вінницького району Вінницької області та встановлено орендну плату в розмірі 8% від середньої нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Вінницькій області.

Згідно відповіді ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» від 09.01.2024 за №29 встановлено, що ОСОБА_1 , прийнятий на роботу у Товариство з 01.10.2008 та працює по даний час.

У судовому засідання ОСОБА_1 вказані обставини підтвердив, та зазначив, що з 01.04.2024 займає посаду керівника виробничого підрозділу ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП».

Таким чином, ОСОБА_1 перебуває в трудових відносинах з ПрАТ «ЗЕРНОПРОДУКТ МХП» з 01.10.2008 і по даний час.

Відповідно до пунктів 1, 2 та 3 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 35-1 Закону України "Про запобігання корупції" у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься до протоколу засідання колегіального органу.

Статтею 59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Якщо не участь осіб, зазначених у частині першій цієї статті, у прийнятті рішення призведе до втрати повноважності відповідної ради, іншого колегіального органу, особи, у яких наявний конфлікт інтересів, беруть участь у прийнятті радою, іншим колегіальним органом рішення, за умови публічного самостійного повідомлення про конфлікт інтересів під час засідання колегіального органу. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу.

За таких обставин, законодавцем визначено обов`язок суб`єктів, на яких поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції", в тому числі депутатів місцевих рад, повідомляти про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів колегіальний орган, в даному випадку відповідну міську раду, а також не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до абзацу 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях, що зазначено у абзаці 10 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції».

Пунктом 6.7. методичних рекомендацій, Національне агентство з питань запобігання корупції, від 12.01.2024 № 2, «Щодо застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції" стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції», встановлено, що конфлікт інтересів у діяльності осіб під час роботи в колегіальних органах Законом передбачено особливий порядок врегулювання конфлікту інтересів, який виникає в особи під час роботи у складі колегіального органу (ч. 2 ст. 351 Закону).

Зазначені правила врегулювання конфлікту інтересів мають застосовуватися як під час участі особи в роботі колегіального органу, що є окремою юридичною особою (наприклад, Центральна виборча комісія, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Рахункова палата), так і в колегіальному органі без статусу юридичної особи (наприклад, дисциплінарна комісія, комісія з розподілу службового житла, комісія з преміювання тощо).

Так, у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участі у прийнятті рішення цим органом.

Словосполучення "не має права брати участі у прийнятті рішення" стосовно особи, у якої виник конфлікт інтересів у конкретному питанні, яке розглядається колегіальним органом, зумовлює: заборону особі брати участь у підготовці документів для прийняття рішення колегіальним органом із відповідного питання; неможливість враховувати особу під час визначення кількості членів, необхідних для правомочності розгляду колегіальним органом відповідного питання; заборону на участь особи в розгляді (обговоренні) такого питання; заборону на участь особи в прийнятті рішення колегіальним органом (голосуванні) з такого питання. Особа, яка перебуває в колегіальному органі, зобов`язана повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів (п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону).

Коли особа дізнається про конфлікт інтересів безпосередньо перед голосуванням за те чи інше питання, вирішення якого і зумовлює такий конфлікт інтересів, вона невідкладно повідомляє про це колегіальний орган і не бере надалі участі в голосуванні.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Якщо неучасть особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, така особа бере участь у прийнятті рішень, але це має здійснюватися під зовнішнім контролем (розділ 5 Методичних рекомендацій). Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Частина 2 статті 1727 КУпАП є бланкетною і основним нормативно-правовим актом у даному випадку є Закон України "Про запобігання корупції".

Стаття 9 КУпАП визначає поняття адміністративного правопорушення, а ст. 10 КУпАП дає визначення вчинення адміністративного правопорушення умисно.

Суб`єктивна ж сторона правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 1727 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Відповідно до статті 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст. 1727 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої особиста заінтересованість публічного службовця може вплинути на об`єктивність виконання ним своїх службових повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між його особистими інтересами і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення особою інших дій.

Конфлікт інтересів - це конфлікт між публічно - правовими обов`язками і приватними інтересами державної посадової особи, за якого її приватні інтереси, котрі випливають з її положення як приватної особи, здатні неправомірним чином вплинути на виконання цією державною посадовою особою її офіційних обов`язків або функцій.

Іншими словами, конфлікт інтересів - це ситуація, при якій службова особа виконуючи свої обв`язки має приватний інтерес (особисту заінтересованість), які хоча і необов`язково призведуть до прийняття неправомірного рішення або вчинення неправомірного діяння, але здатний до цього призвести.

При цьому конфлікт інтересів має бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Так, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула або могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових чи представницьких повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (ч. 1 ст. 1 ЗУ "Про запобігання корупції").

Майновий інтерес це інтерес щодо збереження або збільшення обсягу, якості нерухомого та рухомого майна особи чи близьких їй осіб.

Перелік представницьких повноважень розкривається, як правило, у відповідних законах, що визначають правовий статус наділених ним осіб. В контексті антикорупційного законодавства, це насамперед, стосується депутатів різних рівнів, та законів, які розкривають їх правовий статус, визначають коло їх представницьких повноважень.

Наявність протиріччя встановлюється в кожному окремому випадку виконання доручення, розгляду листа, здійснення контрольного заходу тощо шляхом порівняння повноважень та існуючого у особи приватного інтересу із подальшим визначенням можливості (неможливості) такого інтересу вплинути на об`єктивність прийняття рішення, вчинення діяння особою.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 49 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Згідно з ч. 2 ст. 18 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" депутат місцевої ради зобов`язаний: додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів; брати участь у роботі ради, постійних комісій та інших її органів, до складу яких він входить, всебічно сприяти виконанню їх рішень; виконувати доручення ради, її органів, сільського, селищного, міського голови чи голови ради; інформувати їх про виконання доручень.

Статтею 19 ч.1 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" визначено, що депутат місцевої ради користується правом ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради та її органів, до складу яких він входить. Депутат місцевої ради набуває права ухвального голосу з моменту визнання його повноважень.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 20 вказаного Закону на сесіях місцевої ради депутати місцевої ради на основі колективного і вільного обговорення розглядають і вирішують питання, віднесені до відання відповідної ради. Депутат місцевої ради зобов`язаний бути присутнім на пленарних засіданнях ради, засіданнях постійної комісії та інших органів ради, до складу яких він входить.

Відповідно до ст. 39 Закону України "Про запобігання корупції" (пріоритет інтересів) особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, представляючи державу чи територіальну громаду, діють виключно в їх інтересах.

Аналізуючи зібрані у справі докази та акцентуючи основну увагу на Витязі з протоколу засідання 37 сесії Липовецької міської ради 8 скликання від 06.07.2022та Результатів відкритого поіменного голосування 37 сесії 8 скликання від 06.07.2022 до питання №16 судом встановлено, що під час розгляду вказаного питання за №16, обговорювалось можливість передачі земельної ділянки іншим особам, тоді як ОСОБА_1 , будучи депутатом та перебуваючи у трудових відносинах з ПрАТ "ЗЕРНОПРОДУКТ МХП", невідкладно не повідомив про це колегіальний орган, публічно не оголосив про виникнення конфлікту інтересів та прийняв участь у голосуванні, відомості про публічне оголошення останнім чи іншими особами про наявність конфлікту інтересів у протоколі відсутні.

З огляду на викладене та у контексті приведених правових норм слід дійти висновку, що ОСОБА_1 цілком усвідомлюючи, що вказане питання стосується суб`єкта господарювання з яким він перебуває в трудових відносинах, маючи приватний інтерес не зашкодити таким відносинам та дискреційні повноваження депутата на сесії Липовецької міської ради, достовірно знаючи, що в нього виник реальний конфлікт інтересів, свідомо допустив та публічно не повідомив сесію про його виникнення та взяв участь у розгляді вказаного питання цим самим вчинив дію шляхом голосування за вказане питання «за», перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги ч. 2 ст. 35-1 Закону України "Про запобігання корупції".

Суд, оцінивши вищезазначені докази, в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов висновку «поза розумним сумнівом», що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених частиною першою та другою статті 1727 КУпАП.

Невизнання своєї винуватості ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих йому правопорушень, суд розцінює як можливість уникнення його від адміністративної відповідальності, за правопорушення пов`язані з корупцією, при цьому норми КУпАП окрім основного стягнення передбачають стягнення у виді позбавлення права обіймати посади або займатися діяльністю, що пов`язана з виконанням функцій держави чи місцевого самоврядування, отож є досить серйозними для особи яка набула статусу та повноважень депутата, як представника народу.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при призначенні виду та розміру адміністративного стягнення суд враховує особу порушника, ступінь вини, майновий стан, характер вчиненого правопорушення, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Суд приймає до уваги, що ОСОБА_1 вперше притягується до адміністративної відповідальності, що суд визнає обставиною, яка пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення.

Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення судом не встановлено.

Дослідивши обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, оцінивши усі зібрані у справі докази, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов до висновку, що ОСОБА_1 слід визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.1727 КУпАП та з урахуванням особи порушника, характеру вчиненого правопорушення, суспільного інтересу, наявності обставини, що пом`якшує відповідальність за вчинене правопорушення та відсутності обставин, що обтяжують, приписів визначених ст.36 КУпАП накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі, що передбачений частиною другою статті 1727 КУпАП за більш серйозне правопорушення з числа вчинених в мінімальному розмірі.

Суд вважає, що саме таке стягнення сприятиме меті виховання та запобіганню вчиненню нових правопорушень особою, яка притягується до відповідальності та іншими особами, що буде сприяти завданням визначеним нормами КУпАП.

При цьому, суд вважає, що у даному випадку, враховуючи характер вчиненого правопорушення, відсутність негативних наслідків вчинених діянь, підстави для застосування ч. 6 ст. 30 КУпАП щодо позбавлення особи права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю відсутні.

Крім того, у раховуючи те, що на особу, яка притягується до відповідальності накладено стягнення, отож в силу приписів ст. 40-1 КУпАП, ст.4 Закону України «Про судовий збір», суд присуджує з нього до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 23, 27, 33-35, 36, ч.1, 2 ст. 1727, 2, 221, 251, 284, 294 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати виннуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп., зарахувавши його до спеціального фонду Державного бюджету України.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через 15 днів із дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через 15 днів із дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Постанова судді в справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10-ти днів із дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо в поновленні строку відмовлено. Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду.

Повний текст постанови суду складено до 08.04.2024.

Суддя Світлана ШПОРТУН