Провадження № 3/727/3622/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Гавалешко П.С., розглянув справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з УПП в Чернівецькій області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

26.11.2024 року близько 13.56 год. ОСОБА_1 , знаходячись в АДРЕСА_2 , вчинив словесний конфлікт, виражався нецензурною лайкою, ображала, погрожувала фізичною розправою ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Вказані порушення діючого законодавства підпадають під дію ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання двічі не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку, а тому суд вважає за можливе вирішити вказаний матеріал про адміністративне правопорушення без участі останньої, так як у даному випадку на думку суду не будуть порушені її законні права та інтереси.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» (Заява N 8371/02) від 26.04.2007 (п. 27) «Трух проти України» (заява N 50966/99) від 14 жовтня 2003 року наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

З огляду на те, що при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, та вжиття заходів щодо унеможливлення порушення процесуальних прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , будучи обізнаним про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, та виклик у судове засідання, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 38 КУпАП та уникнення відповідальності за вчинене правопорушення.

Ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд уважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних матеріалів.

На підставі викладеного, суд уважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного.

Ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов наступних висновків.

Своєчасний і правильний розгляд кримінальних та адміністративних справ про хуліганство є дієвим засобом захисту нормальних умов життя людей, поновлення порушених прав потерпілих.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 КУпАП.

За ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Хуліганством, яке супроводжувалось винятковим цинізмом, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, наприклад, проявом безсоромності чи грубої непристойності, знущанням над хворим, дитиною, особою похилого віку або такою, яка перебувала у безпорадному стані, та інше.

Таким чином, у діях ОСОБА_1 вбачаються усі складові ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується зібраними по справі матеріалами: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями потерпілої.

Обставин, які пом`якшують відповідальність не вбачається.

Обставин, які обтяжують відповідальність не вбачається.

Таким чином, проаналізувавши долучені до матеріалів справи про адміністративне правопорушення докази, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 є винною у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Приймаючи до уваги пом`якшуючі та відсутність обтяжуючих обставин по справі, особу ОСОБА_1 , обставини вчинення адміністративного правопорушення, приходжу до висновку про необхідність призначення стягнення у виді штрафу.

Згідно ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а тому з ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір на користь держави.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст. 33-35, 38, 40-1, ст. 173 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та призначити стягнення у виді штрафу у розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду на протязі десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя П.С. Гавалешко