ЄУН №337/1499/24
Провадження №3/337/669/2024
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Бредун Дмитро Сергійович, за участю прокурор Чиніна Д.Ю., особи яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 , захисника адвоката Гончаренка П.П., розглянувши матеріали адміністративної справи, яка надійшла з Управління стратегічних розслідувань в Запорізькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, на момент складення протоколу працював начальником відділу призову ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 31 березня 2024 року офіційно не працевлаштований, зареєстрованого і проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.ч.1, 2 ст. 1727 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

20 грудня 2022 року на підставі наказу т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 №152 Про організацію проведення дводенних зборів з підготовки військовослужбовців до самостійного несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році, було проведено дводенні збори з підготовки особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 , та призначено керівником зборів начальника відділення призову ІНФОРМАЦІЯ_2 майора ОСОБА_1 .

Цим же наказом було призначено комісію «щодо вивчення та допуску особового складу до несення чергової служби в добовому наряді» у складі: голова комісії ОСОБА_1 , члени комісії начальник відділення військогового обліку та бронювання сержантів і солдатів запасу ІНФОРМАЦІЯ_2 майор ОСОБА_3 , та начальник відділення офіцерів запасу і кадрів ОСОБА_4 .

Згідно з актом від 23.12.2022 року №4797 на допуск особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 до самостійного несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році, затвердженого т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 по завершенню проведення дводенних зборів комісією були прийняті заліки на допуск військовослужбовців начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 до несення служби в добовому наряді у 2023 році.

Згідно з оціночною відомістю прийняття заліків у особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 на допуск до несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році за відповідними критеріями проставлено оцінки «відмінно» ОСОБА_6 , оцінки «добре» ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

За підсумками перевірки та прийняття заліків Комісія запропонувала допустити до несення чергової служби, зокрема ОСОБА_10 у,ОСОБА_11 , Є.Бойка.

Таким чином, голова комісії ОСОБА_1 , прийняв залік сам у себе та відповідно у свого безпосереднього начальника , т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_12 , членів комісії ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , за наслідками прийняття заліку та встановлення відповідних оцінок, голова комісії ОСОБА_1 , допустив сам себе, свого керівника та членів комісії до несення чергової служби в добовому наряді, а отже ОСОБА_1 приймав рішення та вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, про який не повідомив колегіальний орган (комісію), чим порушив вимоги ст. 351 ЗУ «Про запобігання корупції».

(протокол про адміністративне правопорушення №110 від 07 березня 2024 року)

Крім того, 20 грудня 2022 року на підставі наказу т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 №152 Про організацію проведення дводенних зборів з підготовки військовослужбовців до самостійного несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році, було проведено дводенні збори з підготовки особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 , та призначено керівником зборів начальника відділення призову ІНФОРМАЦІЯ_2 майора ОСОБА_1 .

Цим же наказом було призначено комісію «щодо вивчення та допуску особового складу до несення чергової служби в добовому наряді» у складі: голова комісії ОСОБА_1 , члени комісії начальник відділення військогового обліку та бронювання сержантів і солдатів запасу ІНФОРМАЦІЯ_2 майор ОСОБА_3 , та начальник відділення офіцерів запасу і кадрів ОСОБА_4 .

Згідно з актом від 23.12.2022 року №4797 на допуск особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 до самостійного несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році, затвердженого т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 по завершенню проведення дводенних зборів комісією були прийняті заліки на допуск військовослужбовців начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 до несення служби в добовому наряді у 2023 році.

Згідно з оціночною відомістю прийняття заліків у особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 на допуск до несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році за відповідними критеріями проставлено оцінки «відмінно» ОСОБА_6 , оцінки «добре» ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

При цьому до комісії, яка приймала заліки, входили й інші військовослужбовці, начальники відділень ІНФОРМАЦІЯ_2 майор ОСОБА_15 , та капітан ОСОБА_16 , які також здавали заліки, та фактично ОСОБА_1 , як голова комісії приймав заліки у членів комісії ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , усвідомлюючи, що вони відповідно будуть приймати залік у нього.

За підсумками перевірки та прийняття заліків Комісія запропонувала допустити до несення чергової служби, зокрема ОСОБА_10 у,ОСОБА_11 , Є.Бойка.

Таким чином, голова комісії ОСОБА_1 , прийняв залік сам у себе та відповідно у свого безпосереднього начальника , т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_12 , членів комісії ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , за наслідками прийняття заліку та встановлення відповідних оцінок, голова комісії ОСОБА_1 , допустив сам себе, свого керівника та членів комісії до несення чергової служби в добовому наряді, а отже ОСОБА_1 приймав рішення та вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги ст. 351 ЗУ «Про запобігання корупції».

(протокол про адміністративне правопорушення №111 від 07 березня 2024 року).

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що несення чергової служби в добовому наряді є постійним заходом, який проходить щорічно, при цьому, як участь в такому заході, так і оцінювання при проходженні добового наряду не впливає на розмір заробітної плати. За таких обставин він не розумів і не знав, про необхідність повідомлення НАЗК про те, що він увійшов до складу комісії. Просив або визнати його невинуватим у вчиненні правопорушення, або закрити провадження у справі за закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

В судовому засіданні захисник адвокат Гончаренко П.П. пояснив, що він переконаний про відсутність події і складу правопорушення, оскільки будь яке рішення ОСОБА_1 у складі комісії не впливали на розмір його доплат до заробітної плати. Крім того наполягав, що особі, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, стали відомі обставини справи 06 вересня 2023 року, оскільки копії усіх долучених до протоколу документів, вже були в розпорядженні ОСОБА_17 , оскільки пред`являлись ОСОБА_1 при його допиті.

Прокурор Чинін Д.Ю. в судовому засіданні наполягав на притягненні ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 1727 КУпАП.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_18 пояснив, що з 02.03.2022 року він працює заступником ІНФОРМАЦІЯ_3 , начальником відділу рекрутингу та комплектації, а в загалом має військовий стаж більше 20 років. Він багато разів ніс чергування в добових нарядах, і йому відомо, що таке чергування не несе жодних переваг та не впливає на службове зростання, а є лише додатковим навантаженням. Негативні заліки під час добового чергування також не впливають на преміювання.

Свідок ОСОБА_19 в судовому засіданні пояснив, що він займає посаду старшого офіцера відділення офіцерів запасу і кадрів ІНФОРМАЦІЯ_3 , і має стаж служби з 28.02.2022 року. В серпні 2023 року у ІНФОРМАЦІЯ_4 відбулась виїмка документів і особових справ ДБР, та відібрання пояснень від співробітників. Також свідок проходив добові чергування від чотирьох до восьми разів на місяць, і впевнений, що кількість чергувань не впливає на преміювання або їх розмір. Чергування є додатковим обов`язком. Премії зменшуються за дисциплінарне стягнення. Наприклад відмова або саботування добового чергування тягне за собою дисциплінарне стягнення або кримінальну відповідальність.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_20 пояснив, що він займає посаду начальника відділу фінансового забезпечення сектору соціальних виплат ІНФОРМАЦІЯ_5 . Грошове забезпечення військових складається з основних і додаткових виплат, надбавок і преміювання. Щодо оцінювань за результатами оцінювання комісією, командир військової частини має право накладати дисциплінарні стягнення, але це право командира а не догма. У разі, якщо комісія виставляю незадовільну оцінку, командир частини (керівник) може або призначити переатестацію військовослужбовця, а може встановити дисциплінарне стягнення, догану. Участь у добовому наряді, це вид служби, і вона не впливає на розмір премій. Оцінювання військовослужбовців також прямо не впливають на розмір преміювання, але це може бути підставою для прийняття відповідного рішення командиром.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_17 в судовому засіданні пояснив, що він є старшим оперуповноваженим з ОВС управління стратегічних розслідувань в Запорізькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, та він готував матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Так ним була отримана інформація про можливе вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією. У вересні 2023 року він викликав ОСОБА_1 для надання пояснень та опитав щодо факту оцінювання керівника. Надалі він звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_2 із запитом на отримання пакету документів щодо обставин подій, однак йому відмовили. Про таку подію і необхідність витребування документів він повідомив НАЗК. В лютому 2024 року від НАЗК він отримав копії наказів, оціночні відомості та інші документи, з яких він прийшов до переконання, що було вчинено адміністративне правопорушення. Момент отримання документів від НАЗК, які він долучив до протоколу, вважає датою виявлення правопорушення.

Заслухавши доводи особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, захисника, прокурора, пояснення свідків, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, та додані до нього документи, доходжу наступного.

Положення ст. 251 КУпАП передбачають, що доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст. 1727 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячем інших дій. Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 1727, ч.2 ст. 1727 КУпАП підтверджується: протоколами про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №110 і №111 від 07 березня 2024 року, листом Департаменту моніторингу і контролю за виконанням актів законодавства про конфлікт інтересів та запобігання корупції НАЗК від 05 лютого 2024 року, супровідним листом ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.11.2023 року, наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 №152 від 20.12.2022 року про організацію проведення дводенних зборів з підготовки військовослужбовців до самостійного несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році, актом №4797 від 23.12.2022 року на допуск особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 до самостійного несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році, затвердженого т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_6 , оціночною відомістю прийняття заліків у особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 на допуск до несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році, наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 №156 від 23.12.2022 року про допуск особового складу до несення чергової служби в добовому наряді із штатною зброєю у 2023 році, наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 №157 від 23.12.2022 року про допуск особового складу до несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році, листом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_21 на адресу НАЗК від 15.12.2023 року, витягом з наказу військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 №08 від 14.11.2020 року, інструкціями щодо функціональних обов`язків начальника відділу призову ІНФОРМАЦІЯ_2 , начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , іншими матеріалами справи.

На переконання суду, надані докази на підтвердження винуватості ОСОБА_1 є належними, допустимими і достовірними, оскільки отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як в цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного. Пояснення допитаних в судовому засіданні свідків не спростовують викладені в протоколі обставини.

Досліджені та перевірені судом обставини поза розумним сумнівом свідчать про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 1727 КУпАП.

Жодних належних та допустимих доказів, які б спростовували винуватість ОСОБА_1 у вчиненні у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 1727 КУпАП, суду не надано.

Так відповідно до ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Положеннями ч.1, ч.2 ст. 1727 КУпАП, передбачена відповідальність за неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів; вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Диспозиції вищевказаних норм є бланкетними і лише описують безпосередньо самі правопорушення, але для повного визначення ознак цих правопорушень відсилають до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Згідно з приміткою до ст. 1727 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься у ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі ЗУ №1700-VII), де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи з системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко установити, що: а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності відповідних юридичних фактів: 1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено як у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, так і у судовому рішенні.

Отже, конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

За змістом ст. 1727 КУпАП, особистий інтерес це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Відповідно до ст. 28 ЗУ №1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 ч.1 ст.3 цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою до ст. 1727 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у п.1, п.2 ч.1 ст. 3 ЗУ №1700-VII.

Відповідно до п.п.«г» п.1) ч.1 ст.3 ЗУ №1700-VII Суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є військові посадові особи Збройних Сил України.

Таким чином, ОСОБА_1 , що займав посаду начальника відділу призову ІНФОРМАЦІЯ_2 , є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону.

Наказом т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_6 №152 від 20 грудня 2022 року, призначено проведення дводенних зборів з підготовки військовослужбовців до самостійного несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році, призначено керівником зборів начальника відділення призову ІНФОРМАЦІЯ_2 майора ОСОБА_1 , призначено комісію «щодо вивчення та допуску особового складу до несення чергової служби в добовому наряді» у складі: голова комісії ОСОБА_1 , члени комісії начальник відділення військового обліку та бронювання сержантів і солдатів запасу ІНФОРМАЦІЯ_2 майор ОСОБА_22 , та начальник відділення офіцерів запасу і кадрів ОСОБА_4 .

При цьому ОСОБА_1 , як голова комісії приймав заліки у членів комісії ОСОБА_23 та ОСОБА_24 , усвідомлюючи той факт, що вони відповідно будуть приймати залік, а також приймав залік та оцінював ОСОБА_25 , т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , крім того після прийняття заліків ОСОБА_1 , як голова комісії запропонувала допустити до несення чергової служби, зокрема Р.Тюпу,ОСОБА_11 , Є.Бойка.

Із викладеного вбачається, що під час прийняття рішень відносно себе у ОСОБА_1 була наявна суперечність між його приватним немайновим інтересом, яка полягала у зацікавленості отримання позитивних результатів за підсумками заліків, та з іншого боку службовими повноваженнями якими був наділений ОСОБА_1 як голова комісії з прийняття заліків, що давали йому можливість на власний розсуд, тобто за своїм внутрішнім переконанням оцінити самого себе, та проставити відповідну оцінку а також допустити себе до чергової служби у 2023 році.

Однією з типових ситуацій виникнення конфлікту інтересів є відносини прямого підпорядкування. Як правило, підпорядковані працівники схильні діяти в інтересах керівника. Це зумовлено тим, що у разі прийняття рішень на користь керівника, підпорядкована особа може розраховувати, або на його лояльне ставлення, додаткові заохочення, або на уникнення негативної реакції керівника, застосування дисциплінарного стягнення/ініціювання дисциплінарного стягнення щодо підпорядкованого працівника тощо Своєю чергою, керівник прагнутиме віддячити підлеглому працівнику, який задовольнив приватний інтерес керівника.

До комісії, яка приймала заліки входили й інші військовослужбовці, начальники відділень ІНФОРМАЦІЯ_2 майора ОСОБА_15 та капітан ОСОБА_16 , які також здавали заліки, та фактично У такому випадку, коли особа оцінює іншу особу, яка буде оцінювати її, відповідно у таких осіб виникає реальний конфлікт інтересів по відношенню один до одного, оскільки у таких осіб виникає приватний немайновий інтерес, зумовлений бажанням отримання позитивних результатів.

Таким чином, ОСОБА_1 , під час реалізації своїх повноважень, як голова комісії, приймав рішення та вчиняв дії в умовах реального конфлікту інтересів, пов`язаного з: відносинами прямого підпорядкування, коли приймав залік та оцінював ОСОБА_25 , т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ; реалізацією службових повноважень відносно самого себе, коли приймав залік та оцінював сам себе; та службовими стосунками, коли приймав залік та оцінював інших членів комісії ОСОБА_23 , та ОСОБА_24 , яка відповідно оцінювали ОСОБА_1 .

Посилання сторони захисту про відсутність прямої матеріальної винагороди для ОСОБА_1 у зв`язку із рівнем проведеного оцінювання, є безпідставним, оскільки як вже було встановлено, у вказаній ситуації існував факт прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, із суперечностями між приватним інтересом і службовими повноваженнями.

Згідно частини 2 статті 351 ЗУ «Про запобігання корупції» У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

При цьому, жодний член комісії «щодо вивчення та допуску особового складу до несення чергової служби в добовому наряді», в тому числі, голова комісії ОСОБА_1 , не заявив про наявний конфлікт інтересів, що існував у вказаній ситуації.

За таких обставин суддя дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 1737 КУпАП, як неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та передбаченого ч.2 ст. 1737 КУпАП, як вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Суд не бере до уваги посилання сторони захисту на закінчення строків накладення адміністративного правопорушення, передбачених ч.4 ст. 38 КУпАП, враховуючи наступне:

Так, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених ст.ст. 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладене протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Аналіз чинного законодавства вказує на те, що певна інформація про обставини та факти адміністративного правопорушення можуть бути відомі будь-кому (безпосередньому керівнику, викривачу, правоохоронному органу тощо). Встановлення і навіть документування ними такої інформації не може вважатися встановленням факту адміністративного правопорушення, оскільки такі особи не наділені правом робити висновок про наявність або відсутність правопорушення, вони лише інформують про певні факти компетентні органи, надають документи тощо.

«Виявити» правопорушення означає встановити наявність усіх передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак конкретного правопорушення. Право встановлення цього факту і його документування має особа, уповноважена на складання протоколу.

Особа, уповноважена на складання протоколу, у різні періоди часу може отримувати різну інформацію про події та факти, що мають стосунок до вчиненого правопорушення (збір документів, інформації, отримання пояснення тощо).

Висновок про те, що виявлено саме правопорушення (як сукупність усіх передбачених законом ознак об`єкт, суб`єкт, об`єктивна, суб`єктивна сторона) така особа робить виключно шляхом оформлення та підписання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення. При цьому робить це невідкладно - не пізніше 24 години з моменту фактичного встановлення усіх необхідних ознак та участі особи у його отриманні.

Початком обчислення строку виявлення адміністративного правопорушення є момент, коли особою, уповноваженою на складання протоколу, зібрано і проаналізовано необхідні докази та зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення, що може свідчити про дату виявлення адміністративного правопорушення. Виявити правопорушення, пов`язане з корупцією, означає установити наявність підстав адміністративної відповідальності за його вчинення, тобто всіх об`єктивних та суб`єктивних ознак відповідного складу правопорушення, що є наслідком складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення.

Отже, датою виявлення інкримінованих ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 1727 КУпАП, суд вважає 05 лютого 2024 року коли Управління стратегічних розслідувань в Запорізькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, отримало від НАЗК «пакет документів», витребуваних від ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо проведення дводенних зборів з підготовки військовослужбовців до самостійного несення чергової служби в добовому наряді у 2023 році накази (витяги з них), акти, оціночні відомості, тощо, які у свої сукупності надають можливість встановити наявність усіх передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак конкретного правопорушення, та дозволяє здійснити дії, передбачені частинами 2-4 ст. 256 КУпАП.

Вилучення документів слідчими СУ ГУНП в Запорізькій області в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000352 від 10.08.2023 року не надавало можливості їх використовувати за рамками кримінального провадження, а тому не може рахуватись як початок обчислення строку виявлення адміністративного правопорушення.

Таким чином, станом на день ухвалення постанови у справі, не сплив передбачений ч.4 ст. 38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення щодо правопорушення, пов`язаного з корупцією, ні з дня його виявлення, ні з дня вчинення.

За вимогами ч.2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

В даному випадку підлягає накладенню стягнення, передбачене ч.2 ст. 1727 КУпАП.

Накладаючи стягнення, суддя відповідно до ст.ст. 33, 34, 35 КУпАП враховує: характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, невстановленість обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, та вважає, що для виправлення ОСОБА_1 та запобігання вчиненню ним інших правопорушень до нього слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі, передбаченому санкцією ч.2 ст. 1727 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 268, 277 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Притягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 до адміністративної відповідальності за ч.ч.1, 2 ст. 1727 КУпАП і накласти стягнення у вигляді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень, який згідно ст. 307 КУпАП має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу в установу банку України за наступними реквізитами: Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/ТГ м.Запорiжжя/21081100; Код ЄРДПОУ отримувача: 37941997, Рахунок: UA0008479, Код класифікації доходів бюджету: 21081100.

Згідно ст. 308 КУпАП у разі несплати штрафу в добровільному порядку у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення постанови про накладення штрафу, стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подвійний розмір штрафу, тобто 6800 гривень (шість тисяч вісімсот гривень 00 коп.).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в дохід держави (Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; Код ЕДРПОУ отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106) судовий збір у розмірі 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень 60 копійок).

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м. Запоріжжя протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя: Д.С. Бредун