Справа № 201/810/24
Провадження №3/201/816/2024
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2024 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Батуєв О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровські області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Підгороднє Дніпропетровської обл., громадянки України, місце реєстрації і проживання: АДРЕСА_1 , працюючої заступником директора по АГЧ Комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпровської обласної ради, за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, -

В судовому засіданні приймали участь:

Прокурор - Карпенко Р.І.

Правопорушник - ОСОБА_1

В С Т А Н О В И В:

Управлінням стратегічних розслідувань в Дніпропетровські області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України направлено в суд матеріали про притягнення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, які розподілені на суддю Батуєва О.В. , а саме:

-№ 201/810/24 (провадження № 3/201/816/2024) за ч. 1 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 63 від 19.01.2024 року),

-№ 201/811/24 (провадження № 3/201/817/2024) за ч. 2 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 66 від 19.01.2024 року),

-№ 201/812/24 (провадження № 3/201/818/2024) за ч. 2 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 68 від 19.01.2024 року),

-№ 201/815/24 (провадження № 3/201/820/2024) за ч. 1 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 67 від 19.01.2024 року),

-№ 201/816/24 (провадження № 3/201/821/2024) за ч. 2 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 64 від 19.01.2024 року).

Постановою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Ополинської І.Г. від 29.02.2024 року з метою повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи передано судді Батуєву О.В. для вирішення питання про об`єднання адміністративних справ справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (№ 201/813/24, провадження № 3/201/819/2024).

Постановою від 01.04.2024 об`єднано справи по адміністративним правопорушенням відносно ОСОБА_1 , а саме:

-№ 201/810/24 (провадження № 3/201/816/2024) за ч. 1 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 63 від 19.01.2024 року),

-№ 201/811/24 (провадження № 3/201/817/2024) за ч. 2 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 66 від 19.01.2024 року),

-№ 201/812/24 (провадження № 3/201/818/2024) за ч. 2 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 68 від 19.01.2024 року),

-№ 201/815/24 (провадження № 3/201/820/2024) за ч. 1 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 67 від 19.01.2024 року),

-№ 201/816/24 (провадження № 3/201/821/2024) за ч. 2 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 64 від 19.01.2024 року),

-№ 201/813/24 (провадження № 3/201/819/2024) за ч. 1 ст.172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 65 від 19.01.2024 року),

в одне провадження, присвоївши об`єднаним справам № 201/810/2024 (провадження 3/201/816/2024).

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , якій роз`яснено права передбачені ст. 268 КУпАП, свою вину у вчиненні зазначених правопорушень визнала, щиро розкаялася, просила про мінімальне покарання.

Прокурор Карпенко Р.І. у судовому засіданні висловив думку про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 1 і ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, підтримав протоколи та просив притягнути її до адміністративної відповідальності, застосувавши стосовно неї штраф.

Справа технічними засобами на фіксувалась у зв`язку з відсутністю відповідного клопотання.

Суд, вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку.

Судом встановлено наступне.

Відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення №№63-68 від 19.01.2024 року, складених оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровські області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України щодо ОСОБА_1 , останню притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до абз. 10 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Абз. 1 ч. 2 ст. 81 Цивільного кодексу України визначає, що юридичні особи, залежно від порядку їх створення, поділяються на юридичних осіб приватного права та юридичних осіб публічного права, а абз. 3 ч. 2 ст. 81 Цивільного кодексу України закріплює, що юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

КЗК «ДНІМ» ДОР» заснований на спільній власності територіальних громад сіл, селиш, міст Дніпропетровської області й перебуває в управлінні Дніпропетровської обласної ради.

Комунальний заклад є закладом культури, що діє на підставі Конституції України, законів України, нормативних актів президента України, Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів України, рішень органу управління майном, розпоряджень голови обласної ради та статуту.

Заклад є неприбутковим, некомерційним культурно-освітнім та науково-дослідним закладом, діяльність якого визначається Законами України «Про культуру» , «Про музеї та музейну справу».

Метою діяльності Закладу є робота із збирання, збереження, наукового вивчення і пропагування пам`яток історії та культури народу України, інших народів світу з використанням музейних форм діяльності, а також формування національної гідності, історичної свідомості, сприяння духовному відродженню народу, підвищенню його культурного рівня, збереженню національної історичної спадщини.

Основними напрямами діяльності Закладу є науково-дослідна, науково-експозиційна, науково-просвітницька, науково-фондова, науково-видавнича, науково-методична робота.

Заклад є юридичною особою та набуває цього статусу з моменту його державної реєстрації. Музей має печатку і штами зі своїм найменуванням, виступає від свого імені у відносинах з державними органами, іншими підприємствами, організаціями та установами, здійснює види діяльності, передбачені цим статутом та не заборонені чинним законодавством України.

Заклад набуває майнові та немайнові права, відповідає за своїми зобов?язаннями, виступає позивачем і відповідачем у суді, користується іншими правами, несе відповідні обов?язки юридичної особи згідно з чинним законодавством України.

КЗК «ДНІМ» ДОР» самостійно планує і здійснює свою діяльність, визначає основні напрями розвитку відповідно до характеру своєї діяльності, потреб суспільства та часу.

Управління закладом здійснює директор.

Призначення керівника здійснюється Дніпропетровською обласною радою за конкурсом, відповідно до чинного законодавства України, шляхом укладення з ним контракту строком на 5 років.

Керівник Закладу самостійно визначає питання його діяльності, за винятком тих що віднесені статутом до компетенції ДОР.

Керівник КЗК «ДНІМ» ДОР» несе повну відповідальність за стан та діяльність закладу культури; діє без доручення від імені закладу, представляє його в усіх установах та організаціях; розпоряджається коштами та майном відповідно до чинного законодавства та статуту; укладає договори, дає доручення, відкриває в установах Державного казначейства розрахунковий та інші рахунки; відповідно до отриманих ліцензій самостійно визначає види економічної діяльності згідно з Класифікатором видів економічної діяльності; несе відповідальність за формування та виконання фінансових планів.

Відповідно до наказу № 478 від 30.12.2021 - ОСОБА_3 було прийнято на посаду заступника директора по АГЧ.

Відповідно до наказу № 94 від 06.05.2022 - до облікової документації було внесено зміни, відповідно до яких ОСОБА_3 змінила прізвище на ОСОБА_3.

Відповідно до наказу Управління культури, туризму, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації № 103-В від 20.10.2022 директорові КЗК «ДНІМ» ДОР» було надано частину щорічної основної відпустки з 24.10.2022 до 06.11.2022. На період відпустки директора, виконання обов`язків було покладено на заступника директора по АГЧ ОСОБА_1 .

Відповідно до абз. 8 ч. 1 ст. 1 - посадова особа юридичної особи публічного права - голова та член наглядової ради, ради директорів, виконавчого органу, комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії), ліквідатор, керівник, заступник керівника, головний бухгалтер, корпоративний секретар такої юридичної особи публічного права, а також особа, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу, та її заступники, голова та члени іншого органу управління юридичної особи (крім консультативного), якщо утворення такого органу передбачено законом або статутом юридичної особи публічного права.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи виконуючою обов`язки директора КЗК «ДНІМ» ДОР» є посадовою особою юридичної особи публічного права і відповідно до положень підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Відповідно до Колективного договору між адміністрацією КЗК «Дніпропетровського національного історичного музею імені Д. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради і профспілковим комітетом роботодавець зобов`язаний здійснювати преміювання працівників за результатами праці за рахунок економії фонду заробітної плати та за рахунок коштів, отриманих в результаті надання платних послуг, згідно положення про преміювання.

Положенням про преміювання встановлено, що умовами преміювання є: наявність основних результатів діяльності за напрямками, визначеними статутом; наявність фінансової можливості для матеріального стимулювання, виконання плану роботи, відсутність порушень.

Розмір премії визначається з урахуванням особистого внеску працівника у загальні результати праці закладу (чи структурного підрозділу).Конкретний розмір премій визначається роботодавцем з урахуванням думки керівника структурного підрозділу (якщо він є) та за погодженням з профспілковим комітетом. Розмір премії визначається у відсотковому відношенні до посадового окладу за фактично відпрацьований час.

Виплата премії здійснюється на підставі наказу роботодавця за погодженням з профкомом.

Однак, відповідно до пояснень головного бухгалтера КЗК та директора профспілковий комітет у закладі не функціонує, оскільки всі працівники, які входили до його складу знаходяться на простої, планується реорганізація профспілкового комітету та переобрання голови профкому

У відповідності до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено терміни, серед яких приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів це, суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 28 «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Як роз`яснило Національне агентство з питань запобігання корупції у своїх Методичних рекомендаціях від 21.10.2022 № 13 Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» (далі - Методичні рекомендації), що Закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов. При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

При цьому відповідно до п. 2.2.1. Методичних рекомендацій зазначено, що типовою обставиною та ситуацією, що свідчать про наявність приватного інтересу чи зумовлюють його виникнення є реалізація службових/представницьких повноважень стосовно себе. До таких ситуацій можна віднести прийняття (або участь у прийнятті) рішень особою щодо себе самої, які стосуються оплати праці, відведення земельних ділянок, використання права на депутатське звернення чи депутатський запит у власних інтересах.

Також, Методичними рекомендаціями роз`яснено поняття приватного інтересу - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абзац дванадцятий частини першої статті 1 Закону). Важливо підкреслити, що перелік самих стосунків не є вичерпним, адже при наданні визначення законодавцем використано словосполучення "у тому числі", тобто у дефініції окреслено лише найбільш типові форми стосунків, які можуть зумовлювати наявність майнового чи немайнового інтересу. Практично це означає, що кожен службовець при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу.

Стосовно протоколу про адміністративне правопорушення № 63 від 19.01.2024 про притягнення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Встановлено, що ОСОБА_1 будучи виконуючою обов`язки директора КЗК, видала наказ № 288 від 24.10.2022 «Щомісячна премія у жовтні місяці 2022 р» відповідно до якого встановила конкретний розмір премії та преміювала співробітників музею з економії фонду оплати праці за загальним фондом місцевого бюджету згідно «Положення про преміювання», яка утворилась за рахунок наявних вакансій, тимчасової непрацездатності в межах затвердженого кошторису на 2022 рік, в тому числі і себе, як заступника директора по АГЧ, на суму 9 478 грн.

У той же час ОСОБА_1 при виданні наказу, ані Національне агентство з питань запобігання корупції, ані керівника органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади (Дніпропетровська обласна рада), про наявність у неї реального конфлікту інтересів не повідомляла, що підтверджується листами Дніпропетровської обласної ради (вх. № 2989 від 23.11.2023), Національного агентства з питань запобігання корупції (вх. № 3207 від 18.12.2023) та поясненням ОСОБА_1 безпосередньо.

Відповідно, заходи, щодо врегулювання конфлікту інтересів не вживались.

Об`єктивна сторона ч. 1 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення нею дій при здійснення повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді виконуючої обов`язки директора комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради» та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше наступного робочого дня, а саме, 25.10.2022 з моменту видання наказу № 288 від 24.10.2022, відповідно до якого встановила розмір премії собі, як заступнику директору по АГЧ, в розмірі 9 478.00 грн., не повідомила, у встановленому законом випадку та порядку, про наявність у неї реального конфлікту інтересів голову Дніпропетровської обласної ради та/або Національне агентство з питань запобігання корупції, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним майновим інтересом, зумовленим її бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії у визначеному розмірі, яка не є обов`язковою виплатою.

Суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових повноважень ОСОБА_1 пов`язана з реалізацією службових повноважень стосовно себе та бажанням отримати грошову премію відповідного розміру.

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає в наявності суперечності між приватним майновим інтересом особи, обумовленим бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії, та наявними службовими повноваженнями щодо визначення розміру премії, які впливають на її об`єктивність та неупередженість при прийнятті вказаного рішення, оскільки вона сама не може об`єктивно оцінити власну роботу.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 25.10.2022, тобто наступний робочий день з моменту видання наказу.

Стосовно протоколу про адміністративне правопорушення № 64 від 19.01.2024 про притягнення ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Встановлено, що ОСОБА_1 будучи виконуючою обов`язки директора КЗК, видала наказ № 288 від 24.10.2022 «Щомісячна премія у жовтні місяці 2022 р» відповідно до якого встановила конкретний розмір премії та преміювала співробітників музею з економії фонду оплати праці за загальним фондом місцевого бюджету згідно «Положення про преміювання», яка утворилась за рахунок наявних вакансій, тимчасової непрацездатності в межах затвердженого кошторису на 2022 рік, в тому числі і себе, як заступника директора по АГЧ, на суму 9 478 грн.

У той же час ОСОБА_1 при виданні наказу, ані Національне агентство з питань запобігання корупції, ані керівника органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади (Дніпропетровська обласна рада), про наявність у неї реального конфлікту інтересів не повідомляла, що підтверджується листами Дніпропетровської обласної ради (вх. № 2989 від 23.11.2023), Національного агентства з питань запобігання корупції (вх. № 3207 від 18.12.2023) та поясненням ОСОБА_1 безпосередньо.

Відповідно, заходи, щодо врегулювання конфлікту інтересів не вживались.

Об`єктивна сторона ч. 2 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в діяльності особи, (розгляд заяв, преміювання, підписання наказу), знаючи про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість вчинення нею дії при здійсненні службових та представницьких повноважень, не повідомленні в установленому законом порядку про наявний реальний конфлікт інтересів та не виконанні обов`язку щодо невчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді виконуючої обов`язки директора комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради» та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме:

1.Оцінила власні показники діяльності та особистий вклад в загальні результати праці за підсумками роботи за місяць;

2.Визначила розмір премії собі, як заступнику директора по АГЧ - 9478,00 грн.;

3.Видала наказ № 288 від 24.10.2022 «Щомісячна премія у жовтні місяці 2022р», до якого включила і себе.

Своїми умисними діями вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним майновим інтересом, зумовленим її бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії у визначеному розмірі, яка не є обов`язковою виплатою.

Суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових повноважень ОСОБА_1 пов`язана з реалізацією службових повноважень стосовно себе та бажанням отримати грошову премію відповідного розміру.

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає в наявності суперечності між приватним майновим інтересом особи, обумовленим бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії, та наявними службовими повноваженнями щодо визначення розміру премії, які впливають на її об`єктивність та неупередженість при прийнятті вказаного рішення, оскільки вона сама не може об`єктивно оцінити власну роботу.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 24.10.2022, тобто день видання наказу.

Стосовно протоколу про адміністративне правопорушення № 65 від 19.01.2024 про притягнення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Встановлено, що ОСОБА_1 будучи виконуючою обов`язки директора КЗК, видала наказ № 335 від 24.10.2023 «Щомісячна премія у жовтні 2023р» відповідно до якого встановила конкретний розмір премії та преміювала співробітників музею з економії фонду оплати праці за загальним фондом місцевого бюджету згідно «Положення про преміювання», яка утворилась за рахунок наявних вакансій, тимчасової непрацездатності в межах затвердженого кошторису на 2023 рік, в тому числі і себе, як заступника директора по АГЧ, на суму 18 956 грн.

У той же час ОСОБА_1 при виданні наказу, ані Національне агентство з питань запобігання корупції, ані керівника органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади (Дніпропетровська обласна рада), про наявність у неї реального конфлікту інтересів не повідомляла, що підтверджується листами Дніпропетровської обласної ради (вх. № 2989 від 23.11.2023), Національного агентства з питань запобігання корупції (вх. № 3207 від 18.12.2023) та поясненням ОСОБА_1 безпосередньо.

Відповідно, заходи, щодо врегулювання конфлікту інтересів не вживались.

Об`єктивна сторона ч. 1 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення нею дій при здійснення повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді виконуючої обов`язки директора комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради» та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше наступного робочого дня, а саме, 25.10.2023 з моменту видання наказу № 335 від 24.10.2023, відповідно до якого встановила розмір премії собі, як заступнику директору по АГЧ, в розмірі 18 956.00 грн., не повідомила, у встановленому законом випадку та порядку, про наявність у неї реального конфлікту інтересів голову Дніпропетровської обласної ради та/або Національне агенство з питань запобігання корупції, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним майновим інтересом, зумовленим її бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії у визначеному розмірі, яка не є обов`язковою виплатою.

Суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових повноважень ОСОБА_1 пов`язана з реалізацією службових повноважень стосовно себе та бажанням отримати грошову премію відповідного розміру.

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає в наявності суперечності між приватним майновим інтересом особи, обумовленим бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії, та наявними службовими повноваженнями щодо визначення розміру премії, які впливають на її об`єктивність та неупередженість при прийнятті вказаного рішення, оскільки вона сама не може об`єктивно оцінити власну роботу.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 25.10.2023, тобто наступний робочий день з моменту видання наказу.

Стосовно протоколу про адміністративне правопорушення № 66 від 19.01.2024 про притягнення ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Встановлено, що ОСОБА_1 будучи виконуючою обов`язки директора КЗК, видала наказ № 335 від 24.10.2023 «Щомісячна премія у жовтні 2023р» відповідно до якого встановила конкретний розмір премії та преміювала співробітників музею з економії фонду оплати праці за загальним фондом місцевого бюджету згідно «Положення про преміювання», яка утворилась за рахунок наявних вакансій, тимчасової непрацездатності в межах затвердженого кошторису на 2023 рік, в тому числі і себе, як заступника директора по АГЧ, на суму 18 956 грн.

У той же час ОСОБА_1 при виданні наказу, ані Національне агентство з питань запобігання корупції, ані керівника органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади (Дніпропетровська обласна рада), про наявність у неї реального конфлікту інтересів не повідомляла, що підтверджується листами Дніпропетровської обласної ради (вх. № 2989 від 23.11.2023), Національного агентства з питань запобігання корупції (вх. № 3207 від 18.12.2023) та поясненням ОСОБА_1 безпосередньо.

Відповідно, заходи, щодо врегулювання конфлікту інтересів не вживались.

Об`єктивна сторона ч. 2 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в діяльності особи, (розгляд заяв, преміювання, підписання наказу), знаючи про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість вчинення нею дії при здійсненні службових та представницьких повноважень, не повідомленні в установленому законом порядку про наявний реальний конфлікт інтересів та не виконанні обов`язку щодо невчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді виконуючої обов`язки директора комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради» та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме:

1.Оцінила власні показники діяльності та особистий вклад в загальні результати праці за підсумками роботи за місяць;

2.Визначила розмір премії собі, як заступнику директора по АГЧ - 18 956,00 грн.;

3.Видала наказ № 335 від 24.10.2023 «Щомісячна премія у жовтні 2023р», до якого включила і себе.

Своїми умисними діями вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним майновим інтересом, зумовленим її бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії у визначеному розмірі, яка не є обов`язковою виплатою.

Суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових повноважень ОСОБА_1 пов`язана з реалізацією службових повноважень стосовно себе та бажанням отримати грошову премію відповідного розміру.

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає в наявності суперечності між приватним майновим інтересом особи, обумовленим бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії, та наявними службовими повноваженнями щодо визначення розміру премії, які впливають на її об`єктивність та неупередженість при прийнятті вказаного рішення, оскільки вона сама не може об`єктивно оцінити власну роботу.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 24.10.2023, тобто день видання наказу.

Стосовно протоколу про адміністративне правопорушення № 67 від 19.01.2024 про притягнення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Встановлено, що ОСОБА_1 будучи виконуючою обов`язки директора КЗК, видала наказ № 114 від 24.05.2023 «Щомісячна премія у травні 2023р» відповідно до якого встановила конкретний розмір премії та преміювала співробітників музею з економії фонду оплати праці за загальним фондом місцевого бюджету згідно «Положення про преміювання», яка утворилась за рахунок наявних вакансій, тимчасової непрацездатності в межах затвердженого кошторису на 2023 рік, в тому числі і себе, як заступника директора по АГЧ, на суму 9 478 грн.

У той же час ОСОБА_1 при виданні наказу, ані Національне агентство з питань запобігання корупції, ані керівника органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади (Дніпропетровська обласна рада), про наявність у неї реального конфлікту інтересів не повідомляла, що підтверджується листами Дніпропетровської обласної ради (вх. № 2989 від 23.11.2023), Національного агентства з питань запобігання корупції (вх. № 3207 від 18.12.2023) та поясненням ОСОБА_1 безпосередньо.

Відповідно, заходи, щодо врегулювання конфлікту інтересів не вживались.

Об`єктивна сторона ч. 1 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення нею дій при здійснення повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді виконуючої обов`язки директора комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради» та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше наступного робочого дня, а саме, 25.05.2023 з моменту видання наказу № 114 від 24.05.2023, відповідно до якого встановила розмір премії собі, як заступнику директору по АГЧ, в розмірі 9 478.00 грн., не повідомила, у встановленому законом випадку та порядку, про наявність у неї реального конфлікту інтересів голову Дніпропетровської обласної ради та/або Національне агенство з питань запобігання корупції, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним майновим інтересом, зумовленим її бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії у визначеному розмірі, яка не є обов`язковою виплатою.

Суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових повноважень ОСОБА_1 пов`язана з реалізацією службових повноважень стосовно себе та бажанням отримати грошову премію відповідного розміру.

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає в наявності суперечності між приватним майновим інтересом особи, обумовленим бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії, та наявними службовими повноваженнями щодо визначення розміру премії, які впливають на її об`єктивність та неупередженість при прийнятті вказаного рішення, оскільки вона сама не може об`єктивно оцінити власну роботу.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 25.05.2023, тобто наступний робочий день з моменту видання наказу.

Стосовно протоколу про адміністративне правопорушення № 68 від 19.01.2024 про притягнення ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Встановлено, що ОСОБА_1 будучи виконуючою обов`язки директора КЗК, видала наказ № 114 від 24.05.2023 «Щомісячна премія у травні 2023р» відповідно до якого встановила конкретний розмір премії та преміювала співробітників музею з економії фонду оплати праці за загальним фондом місцевого бюджету згідно «Положення про преміювання», яка утворилась за рахунок наявних вакансій, тимчасової непрацездатності в межах затвердженого кошторису на 2023 рік, в тому числі і себе, як заступника директора по АГЧ, на суму 9 478 грн.

У той же час ОСОБА_1 при виданні наказу, ані Національне агентство з питань запобігання корупції, ані керівника органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади (Дніпропетровська обласна рада), про наявність у неї реального конфлікту інтересів не повідомляла, що підтверджується листами Дніпропетровської обласної ради (вх. № 2989 від 23.11.2023), Національного агентства з питань запобігання корупції (вх. № 3207 від 18.12.2023) та поясненням ОСОБА_1 безпосередньо.

Відповідно, заходи, щодо врегулювання конфлікту інтересів не вживались.

Об`єктивна сторона ч. 2 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в діяльності особи, (розгляд заяв, преміювання, підписання наказу), знаючи про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість вчинення нею дії при здійсненні службових та представницьких повноважень, не повідомленні в установленому законом порядку про наявний реальний конфлікт інтересів та не виконанні обов`язку щодо невчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді виконуючої обов`язки директора комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради» та будучи, згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме:

1.Оцінила власні показники діяльності та особистий вклад в загальні результати праці за підсумками роботи за місяць;

2.Визначила розмір премії собі, як заступнику директора по АГЧ - 9478,00 грн.;

3.Видала наказ № 114 від 24.05.2023 «Щомісячна премія у травні 2023р», до якого включила і себе.

Своїми умисними діями вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним майновим інтересом, зумовленим її бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії у визначеному розмірі, яка не є обов`язковою виплатою.

Суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових повноважень ОСОБА_1 пов`язана з реалізацією службових повноважень стосовно себе та бажанням отримати грошову премію відповідного розміру.

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає в наявності суперечності між приватним майновим інтересом особи, обумовленим бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії, та наявними службовими повноваженнями щодо визначення розміру премії, які впливають на її об`єктивність та неупередженість при прийнятті вказаного рішення, оскільки вона сама не може об`єктивно оцінити власну роботу.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 24.05.2023, тобто день видання наказу.

Суб`єктом правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, може бути виключно особа, на яку у зв`язку з її посадою, поширюються вимоги Закону України «Про запобігання корупції», тобто ОСОБА_1 .

Місцем вчинення правопорушення ОСОБА_1 по всім протоколам є місце проведення виконання обов`язків директора комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради», а саме приміщення комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради», за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, буд. 18.

Потерпілий по всім протоколам відсутній.

Матеріальну шкоду правопорушенням по всім протоколам не заподіяно.

До адміністративної відповідальності протягом року ОСОБА_1 не притягувалася.

Об`єктивна сторона ч. 1 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення нею дій при здійснення представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Об`єктивна сторона ч. 2 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в діяльності особи, (розгляд заяв, преміювання, підписання наказу, відносно близької особи), знаючи про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість вчинення нею дії при здійсненні службових та представницьких повноважень, не повідомленні в установленому законом порядку про наявний реальний конфлікт інтересів та не виконанні обов`язку щодо невчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.

Згідно абзацу другого пункту 1 частини першої статті 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції) (статті 172-4 - 172-9 КУпАП за винятком правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище).

Відповідно до частини 2 статті 251 КУпАП встановлено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до Положення про Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України (Далі - Департамент) затвердженого Наказом Національної поліції України від 23.10.2019 №1077, п.3, Розділу 2 «Завдання ДСР» до повноважень Департаменту відноситься протидія корупції серед посадових осіб, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», вжиття заходів з метою виявлення корупційних правопорушень і правопорушень, пов`язаних з корупцією, та їх припинення відповідно до законодавства України.

Отже, відсутність суспільної шкоди від адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, так само як і відсутність шкідливих наслідків від нього не є тими необхідними та достатніми підставами для застосування вимог статті 22 КУпАП.

З системного аналізу норм КУпАП встановлено, що його завдання полягає у встановленні винних і забезпеченні правильного застосування законодавства з тим, щоб до кожного правопорушника були застосовані справедливі заходи адміністративного примусу.

Отже, незалежно від виду суб`єкта та його службової діяльності, рангу та інших характеристик, його обов`язком є діяти лише в рамках закону (дозволено роботи тільки те, що дозволено законом ст. 6 Конституції України.

Факт вчинення адміністративного правопорушення підтверджується документами, доданими до протоколів в їх сукупності і не оспорювались правопорушником.

У статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

У відповідності до п. 1-4 ч. 1 ст. 28 зазначеного Закону, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до абзацу 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним майновим інтересом, зумовленим її бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії у визначеному розмірі, яка не є обов`язковою виплатою.

Суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових повноважень ОСОБА_1 пов`язана з реалізацією службових повноважень стосовно себе та бажанням отримати грошову премію відповідного розміру.

Реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає в наявності суперечності між приватним майновим інтересом особи, обумовленим бажанням покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії, та наявними службовими повноваженнями щодо визначення розміру премії, які впливають на її об`єктивність та неупередженість при прийнятті вказаного рішення, оскільки вона сама не може об`єктивно оцінити власну роботу.

ОСОБА_1 , визнаючи свою провину, пояснила, що не була обізнаною з нормами антикорупційного законодавства. Просила суд її суворо не карати.

Разом з тим, допускаючи, що ОСОБА_1 дійсно могла бути не обізнаною з положеннями Закону України «Про запобігання корупції», суд виходить з того, що незнання закону не звільняє від відповідальності, до того ж ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки директора комунального закладу культури «Дніпропетровський національний історичний музей ім. Д.І. Яворницького» Дніпропетровської обласної ради», будучи посадовою особою, повинна була знати про існуючи положення антикорупційного законодавства.

Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

При визначенні міри адміністративного стягнення суд враховує обставини справи, особу ОСОБА_1 , який виключно позитивно характеризується за місцем роботи та проживання, тривалий час займається суспільно-корисною працею, бездоганно виконує свої службові обов`язки, раніше до адміністративної та кримінальної відповідальності не притягувалася, тяжких наслідків від скоєного не настало, її бажання покращити своє матеріальне становище шляхом отримання премії, та наявними службовими повноваженнями щодо визначення розміру премії, які впливають на її об`єктивність та неупередженість при прийнятті вказаного рішення, оскільки вона сама не може об`єктивно оцінити власну роботу, а також думку прокурора, який просив остаточно накласти на неї адміністративне стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа скоєних, у виді штрафу в дохід держави в розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доході громадян.

Згідно ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

З врахуванням зазначених обставин суд вважає за необхідне остаточно визначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення в мінімальному розмірі, встановленому санкціями ч. 1 і ч. 2 ст. 172-7 КУпАП і відповідно до ст. 36 КУпАП остаточно накласти на неї адміністративне стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа скоєних, у виді штрафу в дохід держави в розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доході громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1, 2 ст. 172-7, ст.ст. 283-285, 287, КУпАП, п. 1-4 ч. 1 ст. 28, ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення і накласти адміністративне стягнення:

-за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП у вигляді штрафу в доход держави в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доході громадян, що становить 1700 гривень;

-за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у вигляді штрафу в доход держави в розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доході громадян, що становить 3400 гривень;

Відповідно до ст. 36 КУпАП остаточно накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа скоєних, у виді штрафу в дохід держави в розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доході громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 грн.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 Кодексу України про адміністративне правопорушення, особою, щодо якої її винесено, її захисником - протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя О.В. Батуєв