ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/688/24
провадження № 3/691/441/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року м. Городище

Суддя Городищенського районного суду Черкаської області Савенко О.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного Управління Національної Поліції в Черкаській області м.Корсунь-Шевченківський вул.Ярослава Мудрого, №36 Черкаської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, місце реєстрації та місце проживання АДРЕСА_1 , не працюючий,

за ст.173 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення,-

встановив :

ОСОБА_1 18 квітня 2024 року близько 23 години 00 хвилин в АДРЕСА_2 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вчинив хуліганські дії відносно жителів провулку, а саме поводив себе неадекватно, виражався нецензурною лайкою.

За даним фактом співробітниками Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного Управління Національної Поліції в Черкаській області м.Корсунь -Шевченківський відносно ОСОБА_1 було складено 18 червня 2024 року Серії ВАБ №995236 протокол про адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди. Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

ОСОБА_1 , будучи належно повідомленим про час, дату та місце розгляду справи, шляхом надіслання СМС-повідомлень про виклик в судові засідання 26 червня 2024 року, 01 липня 2024 року, підтвердженням чого є зафіксована інформація про доставку 24 червня 2024 року о 8:57:15 та 0 9:05:27 не з`явився, причин неприбуття не повідомив, а тому в силу вимог ст.268 КУпАП, суд, вважає за можливе, розглянути справу у відсутності особи та бере до уваги надані до суду матеріали справи про адміністративне правопорушення. Згідно ст.268 КУпАП присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, є обов`язковою, але за наведених обставин суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки у матеріалах справи наявні дані про належне та завчасне його сповіщення про місце і час розгляду справи і від нього не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та необхідність дотримання строків розгляду справ визначених ст.277 КУпАП.

Представник Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного Управління Національної Поліції в Черкаській області, будучи повідомлений вчасно та належним чином про судовий розгляд справи про адміністративне правопорушення, що підтверджується розписками про вручення повідомлень, до суду не прибув, що не перешкоджає судовому розгляду справи про адміністративне правопорушення у його відсутності.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ч.2 ст.7 та ст.245 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. У відповідності до ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

На підставі ст. 280 КУпАП, судом було встановлено обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, а саме факт вчинення адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні.

Як вбачається з матеріалів справи та досліджених судом доказів, винність ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП підтверджується доданими до протоколу про адміністративне правопорушення від 18 червня 2024 року Серії ВАБ №995236 письмовими поясненнями ОСОБА_1 про те, що прийшов до своєї знайомої ОСОБА_2 в АДРЕСА_3 , яка відкрила двері і сказала, що не хоче його бачити, після чого почав стукати у двері і голосно кричати, щоб пустила, на що відреагували сусіди і зробили йому зауваження, це йому не сподобалося і він почав нецензурну лайку (а.с.3), поясненням свідка ОСОБА_3 про те, що проживає в АДРЕСА_4 і разом із сусідом ОСОБА_4 бачив як ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння і під домашнім арештом, так як вчинив злочин, зайшов у двір їх будинку та на зауваження іти додому почав нецензурно виражатися і погрожувати (а.с.4), поясненнями свідка ОСОБА_4 про те, що 18 червня 2024 року у дворі за місцем свого проживання бачив у нетверезому стані ОСОБА_1 який не реагував на зауваження іти до свого двору, погрожував розправою, ображав словами, порушував громадський порядок (а.с. 2). Від свідка ОСОБА_4 26 червня 2024 року до Городищенського районного суду Черкаської області надійшла письмова заява за змістом про систематичне порушення громадського порядку ОСОБА_1 , зловживання спиртними напоями, аморальний спосіб життя (а.с.12).

Згідно ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення, враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, а тому, суд бере до уваги, що ОСОБА_1 за змістом наданих поліцейському пояснень свою вину визнав та не заперечив обставин вчиненого правопорушення, не працюючий, в матеріалах справи відсутня інформація щодо того чи є особою з інвалідністю першої або другої групи, вперше притягується до адміністративної відповідальності, але з пояснень свідків ОСОБА_3 і ОСОБА_4 вчинив адміністративне правопорушення в умовах домашнього арешту в зв`язку із вчиненням кримінального правопорушення, на час правопорушення був у стані алкогольного сп`яніння, своїми діями грубо порушив громадський порядок і спокій, що підлягає відповідній оцінці судом (а.с.2,4,12).

Статтею 23 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про вид стягнення, суд вважає за необхідне з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчиненню нових правопорушень застосувати до ОСОБА_1 стягнення у виді адміністративного арешту на строк 15 діб, остільки вважає, що такий вид стягнення сформує у нього звичку законослухняної поведінки. З врахуванням рішення Європейського суду з прав людини у справі "Швидка проти України" від 30 жовтня 2014 року, яке суд застосовує як джерело права, з метою забезпечення права порушника на ефективне оскарження постанови у справі, постанову звернути до виконання після набрання нею законної сили.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить на час розгляду справи про адміністративне правопорушення 605,60 грн. і підлягає стягненню в прибуток Держави, остільки згідно ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. 40-1, ст.173, ст.285, ст.294,326,327 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», -

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП і накласти адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту строком 15 діб.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605 грн. 60 коп. на користь Держави.

Строк відбування адміністративного арешту рахувати з моменту фактичного приведення до виконання постанови суду.

Копію постанови надіслати для відому, та виконання (в частині призначеного стягнення) до Відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного Управління Національної Поліції в Черкаській області м.Корсунь -Шевченківський вул.Ярослава Мудрого, №36 Черкаської області та ОСОБА_1 ..

Апеляційну скаргу на постанову судді по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Черкаського апеляційного суду.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О. М. Савенко