Кагарлицький районний суд Київської області
_____________________________________________________________________________
21.02.2024 Справа №: 368/26/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2024 року

Суддя Кагарлицького районного суду Київської області Кириченко В.І. розглянувши справу, яка надійшла від ВП №1 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп: НОМЕР_1 , жительку АДРЕСА_1

за ст . 173 КпАП України.

встановив :

ОСОБА_1 , 31.10.2023 року близько 14 год. 15 хв. перебуваючи в АДРЕСА_1 висловлювалась нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим громадський порядок та спокій громадян та вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, повістки про дату, час та місце розгляду справи направлялись на адресу вказану в протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують при розгляду справ Конвенцію про захист прав і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також наголошувалося на тому, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав в основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору (п. 71 рішення у справі "Смірнов проти України" заява № 3655/02, п. 41 "Пономарьов проти України" заява № 3236/03).

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Як вказувалося вище, наявними матеріалами підтверджується, що при складанні протоколу від 31.10.2023 особі повідомлено про те, що розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності відбудеться у Кагарлицькому районному суді Київської області за викликом.

Тобто, ОСОБА_1 не була позбавлена можливості належним чином скористатися своїми процесуальними правами (поцікавитися про стан розгляду справи, адже з моменту складання протоколу до дати вирішення справи по суті пройшов доволі тривалий проміжок часу) та реалізувати обов`язки (з`явитися до суду для подачі пояснень, доказів, клопотань, заяв, заперечень тощо).

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою.

Вина ОСОБА_1 стверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 976218 від 31.10.2023 р., Карткою первинного обліку яка надійшла по телефону, заявою ОСОБА_2 від 31.10.2023 року, поясненнями ОСОБА_3 наданими працівникам поліції 31.10.2023 року, поясненнями ОСОБА_2 від 31.10.2023 року наданими працівникам поліції, поясненнями ОСОБА_1 від 31.10.2023 року.

Однак, враховуючи те, що порушення було вчинено 31.10.2023 року, а відповідно до ст. 38 Кодексу України про АП, стягнення може бути накладено не пізніше як через 3 місяці з моменту вчинення адміністративного правопорушення, то справу слід закрити, так як на момент розгляду справи, дані строки закінчилися.

Керуючись ст. 38, ст.247 Кодексу України про АП,-

постановив:

Адміністративну справу щодо ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про АП - закрити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів.

Суддя В.І. Кириченко