Справа № 761/3204/24
Провадження № 3/761/1225/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Овсеп`ян Т.В., за участю: секретарів судового засідання Коробки Д.Ю. , Лишняк А.О.. Передерея І.О. , Татара О.М. , Войновського О.І. , прокурора Прокопова О.Е., потерпілої ОСОБА_6 , представника потерпілої - адвоката Добрянської О.Д., захисника Мостової І.О., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_7 , розглянувши матеріали, які надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, працюючого головою Комісії з регулювання азартних ігор та лотарей /КРАІЛ/, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва НАЗК було надіслано протокол, складений щодо ОСОБА_7 за вчинення правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до вказаного протоколу - ОСОБА_7 , усупереч вимогам пп. 2, 3 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 351 Закону України «Про запобігання корупції», п. 47 розділу II Регламенту Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, затвердженого рішенням Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей від 16.02.2021 № 55 (зі змінами), не повідомив про наявність реального конфлікту інтересів під час засідання КРАІЛ щодо розгляду питання про порушення дисциплінарного провадження та відсторонення керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 , яка є викривачем за скаргою щодо дій ОСОБА_7 , та проголосував «за» порушення відповідного дисциплінарного провадження і відсторонення ОСОБА_6 .

Так, Розпорядженням Прем`єр-міністра України від 02.12.2021 № 1548-р «Про призначення ОСОБА_7 Головою Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей», ОСОБА_7 призначено Головою КРАІЛ строком на чотири роки.

Відповідно до ч.5 ст.6 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» уповноважений орган є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує державне регулювання діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерей та утворюється Кабінетом Міністрів України відповідно до Конституції України, цього Закону та інших законів України. Діяльність уповноваженого органу спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 1 Положення про КРАІЛ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2020 № 891 (зі змінами), КРАІЛ є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує державне регулювання діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерей, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України.

Ураховуючи положення ч.5 ст.7 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», Голова та члени КРАІЛ є державними службовцями.

Перелік посад державної служби, що прирівнюються до відповідних підкатегорій, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 18.01.2017 №15,згідно з якою Голова КРАІЛ є державним службовцем категорії «А».

Відповідно до п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст.3 Закону ОСОБА_7 є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону, зокрема вимоги ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 351 Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, а також належить до переліку службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, визначених у примітці до ст. 56 Закону.

Відповідно до пп. 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону особи, зазначені у пп. 1, 2 ч. 1 ст. З Закону (у тому числі державні службовці), зобов`язані: повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 351 Закону у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Реальний чи потенційний конфлікт інтересів, у разі його виникнення в діяльності Голови або членів KPAIЛ, врегульовується шляхом заявлення про наявність конфлікту інтересів. Заява про конфлікт інтересів Голови або члена KPAIJI заноситься до протоколу засідання KPAIJI (п. 47 розділу II Регламенту).

За порушення державним службовцем пп. 2, 3 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 35і Закону передбачена адміністративна відповідальність відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1727 КУпАП.

У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом (абз. З ч. 2 ст. 35і Закону, п. 47 розділу II Регламенту).

Під час реалізації службових повноважень, що описані у розділі «Службові повноваження» цього протоколу, ОСОБА_7 порушив вимоги пп. 2, 3 ч. 1 cm. 28, ч. 2 cm. 35і Закону, п. 47 розділу II Регламенту, а отже, вчинив адміністративні правопорушення, що передбачені диспозицією ч.ч. 1, 2 ст. 1727 КУпАП.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абз. 12 ст. 1 Закону).

Закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов.

25.09.2023 до Національного агентства надійшло колективне повідомлення (скарга) щодо можливих порушень Головою KPAIЛ ОСОБА_7 , зокрема, ст. 38 Закону. Серед викривачів була керівник апарату KPAIЛ ОСОБА_6 . Аналогічне за змістом повідомлення викривачами було скеровано до Кабінету Міністрів України, яке на підставі розпорядження Прем`єр-міністра України від 04.10.2023 № Ко-13564/26-23/1 надіслано особисто ОСОБА_7 (а.с. 37-39).

09.10.2023 колективне повідомлення (скарга) викривачів зареєстровано в КРАІЛ за № 2487/2-3 та згідно з картою реєстрації вхідного документа цього ж дня ОСОБА_7 ознайомився зі змістом повідомлення (скарги) та видав відповідні доручення щодо опрацювання повідомлення (а.с. 33).

Таким чином, 09.10.2023 ОСОБА_7 стало відомо ПІБ викривачівта зміст скарги щодо нього.

Після ознайомлення зі змістом скарги та ПІБ скаржників (викривачів), що відбулося 09.10.2023.ОСОБА_7 12.10.2023 видав доручення № 22/01 ОСОБА_6 (викривачу) про необхідність порушення дисциплінарного провадження щодо начальника управління персоналом KPAIЛ ОСОБА_8 , яка також є викривачем у скарзі щодо ОСОБА_7 (а.с. 40-41).

Свою позицію щодо необхідності порушення дисциплінарного провадження ОСОБА_7 обґрунтував тим, що ОСОБА_8 відмовилась виконувати його доручення від 11.10.2023 про надання інформації.

У заяві від 12.10.2023, що надійшла до Національного агентства, ОСОБА_8 пояснила, що керівником державної служби та її безпосереднім керівником у KPAIЛ є керівник апарату KPAIЛ ОСОБА_6 , натомість ОСОБА_7 не мав повноважень видавати їй доручення (а.с. 42-44).

Наступного дня, 13.10.2023, на засіданні KPAIЛ ОСОБА_7 виніс питання № 35 щодо внесення змін до п. 11 Регламенту, згідно з яким у межах визначених повноважень, Голова та члени KPAIЛ мають право надавати керівникам самостійних структурних підрозділів апарату KPAIЛ обов`язкові до виконання доручення. Зазначені дії ОСОБА_7 підтверджують позицію ОСОБА_8 (а.с. 32)

Порядок денний засідання КРАІЛ 13.10.2023 був сформований із 12 пунктів та не містив питання про порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_6 або відсторонення її від займаної посади (а.с. 3-4).

Натомість ОСОБА_7 , серед іншого, запропонував внести з голосу питання, шо потребують невідкладного вирішення та вніс питання № 33 «Про порушення дисциплінарного провадження» (а.с. 4-6).

Надалі під час розгляду питання № 33 члени КРАІЛ слухали ОСОБА_7 , який виклав підстави про необхідність порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_6 та її відсторонення, за результатами чого три члена КРАІЛ та Голова КРАІЛ ОСОБА_7 проголосували «за» (а.с. 30).

Тобто, під час засідання КРАІЛ 13.10.2023 ОСОБА_7 приймав активну участь у розгляді та голосуванні за питання, які становлять його приватний інтерес.

Ураховуючи наявність повноважень у ОСОБА_7 ініціювати питання дисциплінарного провадження та відсторонення ОСОБА_6 від займаної посади, а також ознайомлення його зі змістом скарги, у нього виник приватний інтерес, що полягав у зацікавленості щодо настання негативних наслідків для скаржників (помста) та бажання запобігти подальшим скаргам на нього (створити прецедент тиску та помститися скаржникам, створивши негативні наслідки для них). Зацікавленість ОСОБА_7 підтверджують комплекс вчинених ним дій після 09.10.2023 щодо викривачів.

Основною формою роботи КРАІЛ як колегіального органу є засідання, шо проводяться за рішенням Голови КРАІЛ або за ініціативою не менше трьох членів КРАІЛ не рідше одного разу на місяць. Порядок проведення засідань КРАІЛ визначається регламентом, який затверджується більшістю голосів членів КРАІЛ та не може суперечити закону (п. 14 Положення).

До повноважень Голови КРАІЛ зокрема належить: скликання засідання КРАІЛ; головування на засіданнях КРАІЛ; вносення на розгляд КРАІЛ питання порядку денного засідання КРАІЛ з урахуванням пропозицій членів КРАІЛ; пп. 1-3 п. 10 Положення); участь у голосуванні КРАІЛ (п. 38 розділу П Регламенту).

Внесення змін до питань порядку денного засідання КРАІЛ визначені абз. 2, З п. 24 розділу II Регламенту, згідно яких до порядку денного можуть бути внесені зміни безпосередньо на засіданні КРАІЛ, в тому числі у разі наявності питань, що потребують невідкладного вирішення. Такі зміни до порядку денного вноситьГолова КРАІЛза власною ініціативою або за пропозицією члена КРАІЛ. Зміни до порядку денного засідання, що були внесені на засіданні КРАІЛ, визначаються в протоколі засідання КРАІЛ

Отже, Регламент встановлює виключну компетенцію Голови КРАІЛ вносити зміни до порядку денного засідання КРАІЛ за власною ініціативою або на підставі пропозиції члена КРАІЛ.

Згідно з п. 19 Положення керівник апарату та його заступники призначаються і звільняються з посади КРАІЛ. Тобто суб`єктом призначення ОСОБА_6 є КРАІЛ, як колегіальний орган.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження) суб`єктом призначення,це стосовно державних службовців (у тому числі керівника апарату КРАІЛ).

Таким чином, для порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_6 необхідно рішення суб`єкта призначення (колегіального органу КРАІЛ), яке приймається за результатами голосування.

Відповідно до п.38 розділу ІІ Регламенту перед кожним голосуванням головуючий формулює назву і зміст рішення, що ставиться на голосування, та пропонує провести голосування щодо нього. У голосуванні беруть участь Голова та члени КРАІЛ. Вони мають по одному голосу кожен.

Зазначеними вище повноваженнями скористався ОСОБА_7 , під час чого у нього виникла суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу» державний службовець, зокрема, зобов`язаний: дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну службу» одним із принципів державної служби є доброчесність, що полягає у спрямованості дій державного службовця на захист публічних інтересівта його відмові відпревалювання приватного інтересупід час здійснення наданих йому повноважень.

Мотивом неповідомлення про конфлікт інтересів на засіданні КРАІЛ 13.10.2023 та голосування за питання про порушення дисциплінарного провадження і відсторонення керівника апарату ОСОБА_6 є приховування конфлікту інтересів з метою реалізації власних повноважень таким чином, щоб настали негативні наслідки для скаржників (помста) шляхом порушення їх трудових прав.

З одного боку, у ОСОБА_7 існував приватний інтерес, зумовлений бажанням настання негативних наслідків для скаржників (помста), а з іншого - реалізуючи свої повноваження як Голови КРАІЛ, він мав об`єктивно та неупереджено оцінювати підстави наявності дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_6 та настання для неї, як викривача, негативних трудових наслідків.

Отже, приватний інтерес ОСОБА_7 домінував над суспільним інтересом доброчесної поведінки державного службовця, на захист якої мають бути спрямовані службові повноваження Голови КРАІЛ, у зв`язку з чим між його приватним інтересом та службовими повноваженнями виникла суперечність, що вплинула на об`єктивність та неупередженість його дій, пов`язаних із участю у розгляді питання щодо порушення дисциплінарного провадження та відсторонення керівника апарату ОСОБА_6 .

Підстави щодо порушення дисциплінарного провадження та відсторонення керівника апарату ОСОБА_6 , якими керувався ОСОБА_7 13.10.2023, не відображені у протоколі засідання КРАІЛ, натомість вони зазначені у клопотанні ОСОБА_7 від 13.10.2023, адресованого Комісії з питань вищого корпусу державної служби, яке було скеровано за результатами прийнятого рішення КРАІЛ (а.с. 55-59).

Серед підстав ОСОБА_7 повідомив, що ОСОБА_6 відмовилася виконати його усне доручення від 05.09.2023 та вимагала надати їй письмове доручення про підготовку проекту рішення «Про скасування рішення КРАІЛ від 24.02.2022 № 115», яким встановлено стимулюючі виплати ОСОБА_6 , та «Про призначення ОСОБА_9 на посаду заступника керівника апарату», яке отримала 08.09.2023 та на думку ОСОБА_7 , невчасно виконала його (а.с. 57).

Крім того, однією із підстав відсторонення, на думку ОСОБА_7 , є вплив ОСОБА_6 на працівників апарату КРАІЛ, зокрема на поведінку ОСОБА_8 щодо невиконання доручення ОСОБА_7 .

Таким чином, будучи обізнаним щодо скарги стосовно себе, ОСОБА_7 у позачерговому порядку через чотири дні після ознайомлення зі скаргою виніс на розгляд КРАІЛ питання, які стосуються трудових прав викривача ОСОБА_6 , а саме можливості далі працювати.

Ураховуючи хронологію подій (спочатку ОСОБА_7 дізнався про скаргу, а лише потім почав приймати рішення), є очевидний вплив суперечності на об`єктивність та неупередженість вчинення дій ОСОБА_7 , оскільки останній діяв виключно для задоволення приватного інтересу, порушуючи трудові права викривача ОСОБА_6 .

Згідно з інформацією, наведеною у протоколі засідання КРАІЛ від 13.10.2023, про конфлікт інтересів щодо розгляду питання № 33 ОСОБА_7 не повідомляв.

Відповідно до листа Кабінету Міністрів України від 23.10.2023 № 27233/0/2-23 повідомлення про конфлікт інтересів щодо розгляду питання про порушення дисциплінарного провадження та відсторонення керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 від ОСОБА_7 не надходили (а.с. 95).

Оскільки дії ОСОБА_7 носять ознаки адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, справу направлено для розгляду до суду.

В судовому засіданні ОСОБА_7 свою вину не визнав, та зазначив, що він Розпорядженням Прем`єр-Міністра України від 02.12.2021 №1548-р «Про призначення ОСОБА_7 Головою Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей», призначений Головою КРАІЛ строком на чотири роки. При цьому з ОСОБА_6 , яка перебувала на посаді керівника апарату КРАІЛ, мав нормальні робочі стосунки. В період проходження ним військової служби у зв`язку з воєнною агресією рф та участі у бойових діях протягом 9 місяців, повноваження в.о. голови виконувала ОСОБА_6 . Після його повернення до виконання обов`язків Голови, з ОСОБА_6 почались певні непорозуміння, зокрема працівники апарату не виконували його вказівки, як Голови, без згоди керівника апарату. Крім того, на дії ОСОБА_6 почали скаржитись члени комісії. Також пояснив, що до нього, як до голови КРАІЛ звернулися члени - ОСОБА_10 та ОСОБА_11 з доповідними записками від 28.08.2023,11.09.2023, 13.09.2023, 26.09.2023 та 12.10.2023 щодо неналежного виконання керівником апарату КРАІЛ ОСОБА_12 своїх посадових обов`язків, а також у своїх записках зверталися до нього, як до голови, з проханням на найближчому засіданні вирішити питання про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 . З метою виконання своїх службових обов`язків він, як голова, на підставі поданих йому доповідних записок, на засіданні КРАІЛ 13.10.2023 виніс питання про порушення дисциплінарного провадження щодо керівника апарату ОСОБА_6 , за наслідками якого три члена та він проголосували «за», у зв`язку з чим рішенням КРАІЛ в подальшому ОСОБА_6 було відсторонено від займаної посади. При цьому, зазначив, що у нього, як голови КРАІЛ, не було приватного конфлікту інтересів, а також суперечностей між приватним інтересом та службовими повноваженнями, які могли вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішенням або на вчинення чи невчинення дій під час виконання повноважень, як про те зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення. Так, позиція уповноваженої особи НАЗК про те, що ініціювання ним питання про дисциплінарну відповідальність керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 є його помстою у зв`язку з подачею нею, як викривачем повідомлення про порушення ним, як головою КРАІЛ, вимог Закону України «Про запобігання корупції» не відповідає дійсності. Так, 09.10.2023 він як голова КРАІЛ отримав від Прем`єр Міністра України колективну скаргу на його дії, яка була подана серед інших, керівником апарату. При цьому, враховуючи, що у вказаній скарзі, не йшлося про порушення ним Закону України «Про запобігання корупції» та скарга не відповідала такому критерію, як наявність переконання викривача, що інформація, яка ним повідомляється є достовірною, оскільки у ній зазначалося в скарзі порушення ймовірними, та враховуючи, що вона була надіслана Прем`єр-Міністром України, ним вона не могла бути сприйнята як повідомлення викривача. Крім того, він надав вказану скаргу для вивчення відповідальному працівнику з метою перевірки та надання відповіді згідно чинного законодавства, на що останній зазначив про необхідність реагування як на звернення та не зазначив про необхідність реагування щодо конфлікту інтересів. Про те, що керівнику апарату КРАІЛ ОСОБА_6 надано статус викривача, він дізнався лише 23.10.2023 з листа НАЗК № 254-02/24101-23 від 20.10.2023. Жодного умислу на вчинення корупційних дій він не мав, лише виконував свої обов`язки згідно з чинним законодавством.

Вважає, що в його діях відсутній склад правопорушень, в зв`язку з чим просив закрити провадження у справі.

Захисник ОСОБА_7 - адвокат Мостова І.О. долучила письмове клопотання про закриття провадження у справі, та в судовому засіданні зазначила, що ОСОБА_7 , перебуваючи на посаді жодним чином не порушив вимоги корупційного законодавства та належним чином виконував свої обов`язки Голови КРАІЛ. Вважає, що протокол про адміністративне правопорушення від 03.01.2024 №39-02/1, складений відносно ОСОБА_7 з порушенням процедури, передбаченої КУпАП, у зв`язку з чим є неналежним та недопустимим доказом. Крім того, звертала увагу на безпідставність визнання ОСОБА_6 потерпілою за вказаним протоколом. По суті правопорушень, викладених у протоколі, зазначила наступне.

Так, винесення на засідання КРАІЛ питання про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 було ініціативою не Голови КРАІЛ, а членів КРАІЛ ОСОБА_11 та ОСОБА_10 у зв`язку із систематичним неналежним виконанням службових повноважень керівником апарату КРАІЛ ОСОБА_6 . Мотиви голосування Голови КРАІЛ ОСОБА_7 за зазначене рішення викладені у його клопотання до КРАІЛ від 13.10.2023 і зумовлені виключно службовою необхідністю - забезпечення належної роботи апарату КРАІЛ та діяльності членів КРАІЛ. Крім того, скарга на дії Голови КРАІЛ надіслана Прем`єр-міністром України для розгляду до КРАІЛ, та об`єктивно вона не могла бути сприйнята як повідомлення викривачів. Водночас, оскільки керівник апарату КРАІЛ ОСОБА_6 була поінформована членами КРАІЛ ОСОБА_11 та ОСОБА_10 про порушення нею Закону України «Про державну службу», вона як досвідчений державний службовець могла вбачати, що такі порушення можуть стати підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальність, а тому ОСОБА_6 умисно написала скаргу до НАЗК та Прем`єр-міністра України, щоб створити штучні перепони ініціюванню членами КРАІЛ питання про притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Про те, що зазначена скарга розцінена НАЗК як повідомлення викривача і що керівнику апарату КРАІЛ ОСОБА_6 надано статус викривача, ОСОБА_7 дізнався лише 23.10.2023 з листа НАЗК від 20.10.2023 № 254-02/24101-23. Також вказала, що НАЗК складено протокол про адміністративне порушення, передбачене ч.2 ст.172-8 КУпАП, стосовно Прем`єр-міністра України ОСОБА_25, оскільки той незаконно розголосив інформацію про викривача, що може ідентифікувати особу викривача, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків, а саме: за результатами попереднього розгляду повідомлення про корупцію від 25.09.2023 Прем`єр-міністр України ОСОБА_26 надав доручення від 04.10.2023 № КО-13564/26-23/1 відповідним посадовим особам розглянути таке повідомлення, за результатами якого поінформувати заявника та Кабінет Міністрів України. При цьому, серед посадових осіб, яким доручено розглянути повідомлення від 25.09.2023, у тому числі, зазначено і Голову КРАІЛ, тобто посадову особу, про протиправні дії якого було повідомлено викривачами. За результатами розгляду зазначеного протоколу Печерським районним судом м. Києва у справі № 757/3616/24-п прийнято постанову від 08.02.2024, якою провадження у справі закрито у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Вважає, що НАЗК не доведено, що підписане ОСОБА_6 звернення, є зверненням саме викривачем. Таким чином, позиція уповноваженої особи НАЗК про те, що Голова КРАІЛ ОСОБА_7 при розгляді питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_6 керувався мотивами помсти їй як викривачу, не доведене і є виключно суб`єктивним сприйняттям ситуації, що виникла внаслідок неповного дослідження обставин, за наслідками чого безпідставно складено протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_7 . Крім того, доводи, викладені у протоколі щодо ОСОБА_7 про те, що приватний інтерес (помста) домінував над суспільним інтересом доброчесної поведінки державного службовця, у зв`язку з чим між його приватним інтересом та службовими повноваженнями виникла суперечність, яка вплинула на об`єктивність та неупередженість його дій, пов`язаних з участю у розгляді питання про порушення дисциплінарного провадження та відсторонення керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 , не відповідають дійсності і не підтверджуються жодними доказами. Так, жодного факту приховування наявності скарги не було, оскільки колективна скарга, яка надійшла до КРАІЛ від Прем`єр-міністра України, Головою КРАІЛ була розписана на директора департаменту юридичного забезпечення КРАІЛ, керівник апарату КРАІЛ та інших посадових осію КРАІЛ (картка реєстрації вхідного документа міститься в матеріалах справи). Крім того, твердження, що описані в протоколі дії ОСОБА_7 є помстою викривачам не відповідає дійсності, оскільки дисциплінарне провадження стосовно члена КРАІЛ ОСОБА_13 розпочато на підставі розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 829-р, тобто ще до направлення нею колективної скарги на дії Голови КРАІЛ. Стосовно інших скаржників ( ОСОБА_8 та ОСОБА_14 ) жодних негативних заходів взагалі не вживалося. Також, питання про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 , ОСОБА_7 внесено у зв`язку з надходженням до нього, як до голови КРАІЛ, доповідних записок членів КРАІЛ ОСОБА_11 від 12.10.2023 № ВН-02/01/6549 та ОСОБА_10 від 28.09.2023 № ВН-01/01/6066 з проханням винести на розгляд КРАІЛ питання про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 , що підтверджується змістом клопотання Голови КРАІЛ ОСОБА_7 від.13.10.2023, яке міститься в матеріалах справи. Крім того, оскільки до ОСОБА_7 , як Голови КРАІЛ, надійшла доповідна записка члена КРАІЛ ОСОБА_11 від 12.10.2023, тобто після формування порядку денного засідання КРАІЛ, призначеного на 13.10.2023, з пропозицією ініціювати дисциплінарне провадження стосовно керівник апарату КРАІЛ ОСОБА_6 , в зв`язку з чим у нього були відсутні дискреційні повноваження щодо включення до порядку денного КРАІЛ цього питання, що виключає конфлікт інтересів. Також, рішення КРАІЛ від 13.10.2023 № 325 «Про порушення дисциплінарного провадження», прийняте за результатами розгляду питання № 33 на засіданні КРАІЛ від 13.10.2023, яким порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_6 , завізоване головним спеціалістом з питань запобігання корупції ОСОБА_15 без зауважень, що підтверджує відсутність в ньому корупційних ризиків, зокрема і конфлікту інтересів у Голови КРАІЛ ОСОБА_7 . Крім того, на засіданні КРАІЛ 13.10.2023 була присутня член КРАІЛ ОСОБА_16 , яка є однією з осіб, яка подала скаргу на дії голови КРАІЛ ОСОБА_7 . При цьому, під час розгляду питання 33 порядку денного щодо ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 та відсторонення її від посади, член КРАІЛ ОСОБА_16 не заявила про конфлікт інтересів у Голови КРАІЛ ОСОБА_7 при розгляді даного питання. Крім того, за рішення по питанню 33 порядку денного засідання КРАІЛ від 13.10.2023 щодо ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 , крім Голови КРАІЛ проголосували ще три члени КРАІЛ, що підтверджує, що позиція ОСОБА_7 під час голосування відповідала інтересам КРАІЛ.

Оскільки у ОСОБА_7 при участі у розгляді питання 33 порядку денного засідання КРАІЛ від 13.10.2023 щодо ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 був відсутній приватний інтерес та суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями, в його діях відсутній склад реального конфлікту інтересів. У зв`язку з чим, у ОСОБА_7 не виникав і обов`язок повідомляти про реальний конфлікт інтересів, що виключає склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1 та 2 ст.172-7 КУпАП. В зв`язку з чим провадження у справі про притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності підлягає закриттю за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_6 , яка визнана згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 03.01.2024 №39-02/1 потерпілою, пояснила, що 25.09.2023 вона звернулася до НАЗК, Прем`єр-міністра України та Міністра Кабінету Міністрів України із заявою, в якій серед іншого, була наведена інформація про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією порушень, вчинених Головою KPAIЛ ОСОБА_7 . В подальшому, листом від 25.10.2023 НАЗК повідомило, що колективне звернення від 25.09.2023 відповідає вимогам ч. 2 ст. 53-2 Закону України «Про запобігання корупції», та його підписанти, в тому числі, вона є викривачем. У зв`язку з отриманням колективного звернення від 25.09.2023 НАЗК зверталося до КРАІЛ із запитами про надання інформації та копій документів від 05.10.2023. При цьому, Кабінет Міністрів України листом від 04.10.2023 спрямував колективне звернення до КРАІЛ, яке було отримане ОСОБА_7 09.10.2023 та йому стало відомо про зміст скарги. Після чого, голова КРАІЛ вирішив їй помститися через вказану скаргу та усунути її, як керівника апарату КРАІЛ, від процесу надання документів на запити НАЗК у зв`язку перевірками, що були ініційовані на підставі її звернення від 25.09.2023. Так, на найближчому засіданні 13.10.2023 ОСОБА_7 звернувся до КРАІЛ з ініціативою внести до порядку денного з голосу питання, що потребують негайного вирішення, зокрема - питання про порушення стосовно неї дисциплінарного провадження. Як наслідок, за результатами розгляду вказаного питання, було порушено дисциплінарне провадження та відсторонено її від виконання обов`язків керівника апарату КРАІЛ, про що був виданий відповідний наказ та з 13.10.2023 їй припинені виплати заробітної плати. На переконання ОСОБА_6 , зазначені обставини вказують на те, що застосовані до неї заходи впливу були обумовлені саме її діями, як викривача, та голова КРАІЛ ОСОБА_7 використовує процедуру дисциплінарного провадження з метою тиску на неї та примусу до вчинення нею як керівником апарату КРАІЛ протиправних дій у його власних інтересах, які не відповідають інтересам державної служби. Крім того, ОСОБА_6 вказала, що з моменту відсторонення її від виконання посадових обов`язків, а саме з 13.10.2023 їй припинено виплату заробітної плати, у зв`язку з чим вона тривалий час позбавлена засобів для існування. В той же час, ОСОБА_7 відомо, що на її утриманні перебуває двоє малолітніх дітей, а її чоловік призваний на військову службу до Збройних Сил України за мобілізацією. Стверджувала, що вона є потерпілою у розумінні вимог ст.269 КУпАП. Також долучила письмові пояснення з додатками. Просила визнати ОСОБА_7 винним за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, та притягнути до відповідальності.

Представник ОСОБА_6 - адвокат Добрянська О.Д. також звернулась з письмовими поясненнями з додатками та в судовому засіданні пояснила, що за наслідками розгляду звернення ОСОБА_6 про захист прав викривача, порушених прийняттям КРАІЛ рішення від 13.10.2023 № 325, НАЗК склало у відношенні Голови КРАІЛ ОСОБА_7 не лише протокол про адміністративне правопорушення від 03.01.2024 № 39-02/1, який є предметом судового розгляду, а й припис від 28.12.2023 № 25-11/34-23 з вимогою усунути порушення шляхом прийняття рішення про скликання засідання КРАІЛ та внесення на розгляд питання про скасування рішення від 13.10.2023 № 325 «Про порушення дисциплінарного провадження» як такого, що прийняте з порушенням вимог закону. На виконання вимог припису від 28.12.2023 № 25-1 1/34-23 Голова KPAIЛ ОСОБА_7 лише один раз включив відповідне питання до порядку денного засідання КРАІЛ, скликаного на 09.01.2024, проте згодом власним наказом від 08.01.2024 № 6-ОД визнав таким, що втратив чинність, наказ від 04.01.2024 № 2-ОД «Про проведення засідання Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей». Крім того, актом службового розслідування стосовно Голови КРАІЛ ОСОБА_7 , призначеного розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.01.2024 № 25-р, було встановлено, що ОСОБА_6 залишається відстороненою від виконання посадових обов`язків без будь-яких правових підстав, а негативність бездіяльності Голови КРАІЛ ОСОБА_7 посилена тим, що ситуація не виправлена і після винесення НАЗК припису від №25-11/34-23. Із зазначеним актом Голова КРАІЛ ОСОБА_7 ознайомився в день його складення - 11.03.2024, проте не вжив будь-яких заходів для усунення порушення і продовжує протиправну бездіяльність, незважаючи на вимогу уповноважених на те осіб припинити її. У відповідь на адвокатський запит, КРАІЛ листом від 21.05.2024 № 11-9/1784 повідомило, що після 09.01.2024 питання про скасування рішення КРАІЛ від 13.10.2023 № 325 на розгляд не вносилось. Також повідомлено, що у період з 09.01.2024 по 21.05.2024 було проведено 29 засідань КРАІЛ і лише один наказ щодо проведення засідання визнано таким, що втратив чинність. Впродовж зазначеного періоду було розглянуто 58 питань, внесених до порядків денних засідання Головою КРАІЛ ОСОБА_7 . Отже, Голова КРАІЛ ОСОБА_7 мав практичну можливість виконати вимогу уповноваженого на те органу та усунути порушення шляхом внесення на розгляд засідання КРАІЛ питання про скасування рішення від 13.10.2023 № 325 «Про порушення дисциплінарного провадження», в прийнятті якого він брав участь всупереч наявності неврегульованого конфлікту інтересів. Бездіяльність щодо вжиття заходів для поновлення трудових прав ОСОБА_6 , стала підставою для звернення НАЗК до Державного бюро розслідувань із заявою від 25.04.2024 про вчинення Головою КРАІЛ ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 172 Кримінального кодексу України. Таким чином, просила визнати ОСОБА_7 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та застосувати стягнення.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_10 пояснив, що з серпня 2013 року працює членом КРАІЛ. Так, в ході здійснення його службових обов`язків він звернувся до ОСОБА_17 за наданням на ознайомлення документів, однак остання повідомила, що надасть їх лише з дозволу керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 Звернувшись до неї з вказаною заявою, остання сказала написати службову записку. Після написання якої, пройшло 3-4 дні, однак документи так і не були надані для ознайомлення. В подальшому, все ж таки документи були надані, однак, вказане ознайомлення відбувалося не безпосередньо в своєму службовому кабінеті, а в департаменті ліцензування для ознайомлення з ліцензійними справами. Зважаючи, що ознайомлення відбувалося не на своєму робочому місці та у нього відсутня можливість скористатися комп`ютером чи іншою технікою, він вирішив скористатися своїм мобільним телефоном. В той же час, йому повідомили, що це заборонено робити, при цьому, знову без належного обґрунтування йому було відмовлено, у зв`язку з чим йому довелося виписувати всі необхідні дані в записник. Таким чином, у зв`язку з його фактичним позбавленням права на ознайомлення з ліцензійними документами, ним на ім`я голови КРАІЛ ОСОБА_7 були написані доповідні записки, в тому числі щодо вирішення питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_18 .

Свідок ОСОБА_11 в судовому засіданні пояснила, що вона, як член КРАІЛ, зверталася до голови КРАІЛ ОСОБА_7 з службовими записками щодо неналежного виконання своїх обов`язків керівником апарату КРАІЛ ОСОБА_6 та проханням вирішити питання щодо притягнення останньої до дисциплінарної відповідальності. В подальшому, коли зібрався кворум на засіданні, головою були оголошені її та ОСОБА_10 доповідні записки, за наслідками головування яких було прийнято рішення про відсторонення керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 та притягнення її до дисциплінарної відповідальності. На засіданні комісії 13.10.2023 вона була присутньою та також голосувала «за» порушення дисциплінарного провадження та відсторонення ОСОБА_6 від виконання обов`язків керівника апарату КРАІЛ.

Свідок ОСОБА_13 в судовому засіданні пояснила, що вона разом з керівником апарату КРАІЛ ОСОБА_18 25.09.2023 звернулися до Прем`єр- Міністра України із скаргою на неправомірні дії голови КРАІЛ ОСОБА_7 , та в подальшому їм надали статусу викривачів. При цьому, 13 жовтня 2023 року стосовно ОСОБА_6 було порушено дисциплінарне провадження та її було відсторонено від посади. На засіданні комісії 13.10.2023 була відсутня у зв`язку з її тимчасовим відстороненням від посади. Зазначала, що на її переконання, ОСОБА_7 , виносячи з голосу питання про притягнення ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності та відсторонення її від виконання обов`язків керівника апарату, намагався помститися їй за подані скарги.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що вона у КРАІЛ обіймає посаду начальника управління персоналом та її безпосереднім керівником є ОСОБА_6 , яка обіймає посаду керівника апарату КРАІЛ. При цьому, від голови КРАІЛ ОСОБА_7 , якому вона фактично непідзвітна та непідконтрольна, вона неодноразово отримувала певні завдання на виконання тих чи інших доручень, пов`язаних з діяльністю КРАІЛ. При цьому, враховуючи, що виконувати вказівки голови вона може лише з дозволу керівника апарату, вона повідомила про вказані обставини ОСОБА_7 та про те, що без доручення керівника апарату ОСОБА_6 виконувати завдання не може.

Прокурор Прокопов О.В. в судовому засіданні вважав, що протокол про адміністративне правопорушення складений згідно з вимогами чинного законодавства, підтримав обставини викладені в протоколі, просив визнати винним та накласти на ОСОБА_7 адміністративне стягнення за ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП у виді штрафу в розмірі 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Крім того, судом були досліджені письмові матеріали справи, долучені до протоколу про адміністративне правопорушення, а саме: витяги із Єдиного державного реєстру декларацій, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування щодо ОСОБА_7 ; протокол засідання КРАІЛ від 13.10.2023; доручення Прем`єр-міністра України ОСОБА_19 з додатками та реєстраційною карткою вхідного документа; доручення ОСОБА_7 ; заява ОСОБА_20 з додатками; лист комісії з регулювання азартних ігор та лотерей з додатками; лист Кабінету Міністрів України з додатками, лист ОСОБА_6 , а також долучені в судовому засіданні адвокатами Мостовою І.О. та Добрянською О.Д. документи, а саме: листи Секретаріату Кабінету Міністрів України від 05.04.2024, акт службового розслідування стосовно ОСОБА_7 ; лист КРАІЛ від 07.02.2024 № 15-9/446; постанову Печерського районного суду м. Києва від 08.02.2024 у справі 757/3616/24-П; листи НАЗК від 05.10.2023, 12.10.2023, 25.10.2023, 05.01.2024, 04.01.2024, лист комісії з питань вищого корпусу державної служби від 26.01.2024 №7-90/18-24; ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15.01.2024 у справ №320/1094/24, листи КРАІЛ від 16.02.2024, 21.05.2024, доповідні записки ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , службові записки ОСОБА_6 .

Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, доводи захисника, пояснення ОСОБА_6 , яка відповідно до протоколу визнана потерпілою, та її представника, висновок прокурора, вивчивши письмові матеріали справи, додатково долучені в судовому засіданні документи, судом встановлене наступне.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частина 1 ст. 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Частина 2 ст.172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в активних діях особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Згідно із частиною першою статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені в пунктах 1 та 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Так, у листі від 22.05.2017 №223-943/0/4-17 Судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України розгляду цивільних і кримінальних справ з зазначила, що для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, підтверджено доказами та відповідно відображено в постанові суду.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_7 , відповідно до Розпорядженням Прем`єр-міністра України від 02.12.2021 № 1548-р «Про призначення ОСОБА_7 Головою Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей», призначений головою КРАІЛ строком на чотири роки. 13.10.2023 під час засідання КРАІЛ вніс питання про порушення дисциплінарного провадження та відсторонення керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 та проголосував «за» порушення відповідного провадження і її відсторонення від займаної посади.

При цьому, в ході судового розгляду, з досліджених наведених доказів, судом не встановлено об`єктивних та допустимих даних, які б могли свідчити про існування у ОСОБА_7 . приватного інтересу та суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, що вплинула на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання повноважень.

Так, питання про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 було винесено на засідання КРАІЛ ОСОБА_7 не за власною ініціативою, а на підставі доповідних записок членів КРАІЛ ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , які містили інформацію про факти невиконання та неналежного виконання керівником апарату КРАІЛ ОСОБА_6 своїх посадових обов`язків.

Крім того, рішення КРАІЛ від 13.10.2023 № 325 «Про порушення дисциплінарного провадження», прийняте за результатами розгляду питання № 33 на засіданні КРАІЛ від 13.10.2023, яким порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_6 , підписане головним спеціалістом з питань запобігання корупції ОСОБА_22 без зауважень, що також підтверджує відсутність конфлікту інтересів у Голови КРАІЛ ОСОБА_7 .

Більш того, в ході судового розгляду встановлено, що під час засідання комісії, а саме 13.10.2023 була присутня член КРАІЛ - ОСОБА_16 , яка також є однією з осіб, яка подала каргу на дії голови КРАІЛ ОСОБА_7 , однак під час розгляду питання щодо ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 та відсторонення її від посади, ОСОБА_16 не вказала про конфлікт інтересів у голови КРАІЛ ОСОБА_7 при розгляді даного питання.

Крім цього, як вбачається з долученого в судовому засіданні акту службового розслідування стосовно голови КРАІЛ ОСОБА_7 від 11.03.2024, складеного та проведеного на виконання припису Національного агентства з питань запобігання корупції від 28.12.2023 «Про проведення службового розслідування щодо порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_7 , ініціювання дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_6 не пов`язане з її статусом викривача, що також свідчить про відсутність у ОСОБА_7 конфлікту інтересів при винесенні на засідання КРАІЛ питання про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_6 .

Таким чином, аналізуючи зазначене, суд приходить до висновку, що внесення ОСОБА_24 питання про дисциплінарне провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 та голосування на засіданні Комісії «за» не суперечить Закону України «Про запобігання корупції» та не доведено, що під час розгляду 13.10.2023 вказаного питання на засіданні, дії ОСОБА_7 суперечили інтересам КРАІЛ та він керувався приватним інтересом, зокрема щодо помсти ОСОБА_6 за написання, в тому числі, скарги на нього.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що у ОСОБА_7 при участі у розгляді 13.10.2023 питання щодо ініціювання дисциплінарного провадження стосовно керівника апарату КРАІЛ ОСОБА_6 та відсторонення її від посади був відсутній приватний інтерес та суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями, а відтак про відсутність в його діях наявності реального конфлікту інтересів.

Крім того, на переконання суду, визнання ОСОБА_6 потерпілою у справі про адміністративне правопорушення з протоколом про адміністративне правопорушення, складеним відносно ОСОБА_7 , є безпідставним, оскільки об`єктом посягання, в розумінні положень ст.172-7 КУпАП, є встановлений законодавством порядок щодо неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, що не передбачає заподіяння моральної, фізичної або майнової шкоди особі. За вказаних обставин, доводи ОСОБА_6 про спричинення їй шкоди внаслідок дій ОСОБА_7 щодо прийняття участі у засіданні КРАІЛ та голосуванні за відсторонення її від посади керівника апарату, не є предметом даного судового розгляду.

Відповідно до ст.17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» зазначає, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Авшар проти Туреччини»). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Для додержання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який сумнів у версії обвинувачення був спростований фактами, встановленими на підставі доказів, і єдина версія, якою безстороння людина може пояснити факти, встановлені в суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною у пред`явленому обвинуваченні.

Обов`язок всебічного дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може ігнорувати обставини, які встановлені під час судового розгляду, лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Встановлення в судовому розгляді таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення, є підставою для розумного сумніву в доведеності винуватості особи.

ОСОБА_7 в судовому засіданні стверджував про відсутність у нього конфлікту інтересів, в тому числі приватного, та стверджував, що діяв відповідно до вимог законодавства, в тому числі Закону України «Про державну службу», та він не володів при прийняті рішення 13.10.2023 жодними дискреційними повноваженнями.

Відповідно до ст.9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів складу адміністративного правопорушення, виключає адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що ані у протоколі про адміністративне правопорушення, ані прокурором в судовому засіданні не доведено поза розумним сумнівом винуватість ОСОБА_7 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Таким чином, суд приходить до висновку про недоведеність вини ОСОБА_7 у вчиненні правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в діях ОСОБА_7 складу адміністративного правопорушення, передбаченогоч.1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 36, ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст.172-7, 245-247, 251, 256, 278, 283, 284 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції», суд,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_7 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, закрити у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення відповідно до п.1 ст.247 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя