ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/2872/24
Провадження № 3/210/1436/24
П О С Т А Н О В А

іменем України

24 червня 2024 року

Суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Скотар Р.Є., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з ГУНП в Дніпропетровській області КРУП ВП №2 про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце роботи не відоме, місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді 20 травня 2024 року надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу серії ВАД №384797 від 15 травня 2024 року, 04.05.2024 року близько о 13:56 годині громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 вчинив конфлікт з сусідкою громадянкою ОСОБА_2 , пошкодив сітку, чим вчинив порушення громадського порядку.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

До початку судового засідання від особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 надійшло клопотання про закриття провадження по справі, в обґрунтування якого зазначив, що йому не було відомо про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, копію протоколу не отримував. Із ОСОБА_2 дійсно виникала спірна ситуація у зв`язку із її неправомірною поведінкою, яка була направлена на пошкодження майна, яке належить родині ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 зазначив, що ОСОБА_2 04.05.2024 збила сапою та пошкодила відеокамеру, яка висіла на вікні його квартири за адресою: АДРЕСА_2 , та здійснювала відео фіксацію виключно автомобіля, що належить ОСОБА_1 , 04.05.2024 викликалася поліція, оскільки ОСОБА_2 поводилася не адекватно, лаялася, погрожувала пошкодити навіть автомобіль та порушувала громадський порядок. На конфліктну ситуацію ОСОБА_1 реагував максимально стримано, ОСОБА_2 не ображав, не грубив, не лаявся, громадський порядок не порушував.

Враховуючи викладене, просив суд провадження по справі відносно ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП закрити у зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні 24.06.2024 року ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не визнав, зазначив, що 04.05.2024 ОСОБА_2 поводилася неадекватно, лаялася, погрожувала та порушувала громадський порядок, пошкодила камеру відео спостереження, яка належить ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 зазначив, що на конфліктну ситуацію реагував максимально стримано, ОСОБА_2 не ображав, не грубив та не лаявся, громадський порядок не порушував. Про те, що відносно нього складено протокол за ст.173 КУпАП не знав. Просив закрити провадження у справі.

Допитана в судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_3 зазначила, що 04.05.2024 о 13:56 год. ОСОБА_4 прибрав сітку біля під`їзду, яку причепила його сусідка ОСОБА_2 , в цей час ОСОБА_2 почала лаятись, взяла палицю і почала збивати камеру відео спостереження, яка належить ОСОБА_1 , ОСОБА_3 зазначила, що ОСОБА_1 не кричав, не виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , громадський порядок не порушував.

Допитана в судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_5 зазначила, що її чоловік ОСОБА_1 встановив камеру відео спостереження на вікні своєї квартири, щоб слідкувати за своїм авто, яке стоїть на подвір`ї. Їх сусідка ОСОБА_2 натягнула сітку від сонця біля входу у їх під`їзд, частина якої заважала відео спостереженню. ОСОБА_1 вирішив прибрати дану частину сітки, тоді як ОСОБА_2 почала сварку, палицею почала збивати камеру відео спостереження, камеру пошкодила, чим завдала ОСОБА_1 матеріальних збитків. ОСОБА_1 вів себе адекватно, не кричав, громадський порядок не порушував.

Дослідивши в судовому засіданні адміністративний матеріал, вислухавши думку учасників, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Суд розглядає справу виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення та позбавлений можливості змінювати кваліфікацію вчиненого правопорушення.

Обов`язок органу (особи), яка склала протокол про адміністративне правопорушення, нести тягар доказування, що є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі ст.62 Конституції України, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з диспозиції цієї норми закону: об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто в обумовленій потребами суспільства системі врегульованих правовими та іншими соціальними нормами системі відносин, що складаються у громадських місцях, в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій; об`єктивна сторона - полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян; суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

У протоколі, складеному відносно ОСОБА_1 зазначено, що 04.05.2024 року близько о 13:56 годині громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 вчинив конфлікт з сусідкою громадянкою ОСОБА_2 , пошкодив сітку, чим вчинив порушення громадського порядку.

Однак допротоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №384797 від 15 травня 2024 року не долучено об`єктивних доказів на підтвердження даного правопорушення, в тому числі пояснення свідків, які могли бути очевидцями даної події, відеозапис з нагрудних камер поліцейських, тощо суду не надано.

Суд констатує, що в даному випадку співробітники поліції взагалі не залучили свідків (понятих), які були очевидцями подій, що відображено в протоколі про адміністративне правопорушення.

Жодного належного та допустимого доказу в підтвердження того, що 04.05.2024 року близько о 13:56 годині громадянин ОСОБА_1 вчинив конфлікт з сусідкою громадянкою ОСОБА_2 , порушив громадський порядок надано не було.

До адміністративного матеріалу, окрім протоколу про адміністративне правопорушення, протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, письмових пояснень ОСОБА_2 не долучено.

Суд вважає, що рапорт, як доказ винуватості ОСОБА_1 , не може бути прийнятий до уваги, оскільки рапорт є внутрішнім документом правоохоронного органу та не є поясненнями цієї особи по справі.

Частиною 1 ст. 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол.

При цьому сам по собі протокол не може бути беззаперечним доказом винуватості особи у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173 КУпАП, з огляду на наступне.

За своїм призначенням адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку. Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Слід зазначити, що протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом у даній справі, у розумінні статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним та беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, а обставини викладені в ньому, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, і не викликали сумнівів у суду.

Отже, протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не може бути підставою для притягнення його до адміністративної відповідальності, оскільки обставини, викладені у протоколі, не підтверджуються сукупністю доказів, тому, протокол не відповідає вимозі його достовірності.

Крім того, постановою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29.05.2024 у справі № 210/2804/24, яка набрала законної сили 11.06.2024, ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у якої згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №384795 від 10.05.2024, 04.05.2024 близько 14:00 годин за адресою: АДРЕСА_2 виник конфлікт з ОСОБА_1 , в ході якого пошкоджено відео камеру, яка висіла на вулиці, чим вчинила дрібне хуліганство.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, допитавши свідків, суд приходить до висновку про відсутність доказів вчинення дрібного хуліганства ОСОБА_1 .

Суд приходить до висновку, що надані матеріали адміністративної справи є суперечливими, не відповідають критеріям достовірності та належності, таким чином відсутні докази, які можуть свідчити «поза розумним сумнівом» про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Згідно до ст. 7 КУПАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Приймаючи до уваги те, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, суддя доходить до висновку про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 247, 283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подання скарги через Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу.

Суддя: Р. Є. Скотар